ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 70, 2004-05-04 13:30

מל פולישוק-בלוך: הנושא של היום, מחקר ופיתוח ימי במשרד החקלאות, או נוף חקלאי ויישומו בתעשייה.

מל פולישוק-בלוך: מי שהיה בכנס המדע שעשינו, אני הצהרתי שאנחנו נשתדל השנה לחבר את המדע והטכנולוגיה בתעשייה, כי האקדמיה- שם ביליתי הרבה שנים מחיי היא דבר מאוד מעניין, אבל בכנסת אנחנו צריכים להיות מאוד מעשיים ולראות איך אנחנו מיישמים ומחברים את תחום המדע ותחום העשייה.

מל פולישוק-בלוך: והסיבה שאיחרתי, דרך אגב, כי הייתי בכנס של חברת תעשייתית קטנה שנקראת "מייקרוסופט" והגיע המנכ"ל שלה סטיב בלמר, והוא נתן הרצאה וזה היה כל כך מרתק, שהיה קשה לצאת לפני הזמן.

מל פולישוק-בלוך: על כל פנים, מאוד יפה לראות איך שלושים חבר'ה מגיעים לחברה של מאתיים שמונים מיליון דולר, ואיך עכשיו, מי שלא יודע, חברת "גוגול" הולכת להנפיק את עצמה עם שלושים מיליארד דולר, ככה שאולי מהחקלאות תצמח לנו איזה ישועה, אני יודעת מה, אולי לא בכל כך הרבה ביליונים, אבל אנחנו צריכים לעשות מזה ביזנס.

מל פולישוק-בלוך: אז אנחנו רוצים לראות איך אנחנו עושים את ה"גוגולס" האמיתי.

מל פולישוק-בלוך: אגב, הרבה צוחקים על זה שזה בסך הכל מנוע חיפוש, ואנחנו מדברים על מנוע צמיחה.

מל פולישוק-בלוך: אז ממנוע למנוע אנחנו נעבור לחקלאות.

מל פולישוק-בלוך: גם נשמע דיווח מהמדען הראשי של משרד החקלאות פרופסור דן לבנון וגם נראה ונשמע מכם מה קורה מבחינת מחקר ופיתוח ויישומו בתעשיה, נתייחס גם לחקלאות הימית, ואני מצהירה בזאת בפתח הישיבה שאנחנו לא נעסוק כנושא בבריכות הדגים במפרץ אילת.

קריאה: אין דגים במפרץ אילת.

קריאה: יש גידול דגים בכלובים.

מל פולישוק-בלוך: סליחה, אתה צודק.

מל פולישוק-בלוך: גידול הדגים או כלובי הדגים, נגיד את זה ככה, בגידול הדגים במפרץ אילת – זה לא יהיה נושא הישיבה.

מל פולישוק-בלוך: ייתכן ונזכיר משהו, אבל זה לא הנושא, ככה שאם מישהו בא במטרה להביע את דעתו בנושא הזה אז שיתאפק עד לתאריך 13 ביולי והסיבה היא, שאז גם יהיה לפנינו דו"ח המומחים שאמורים לדון בעניין והדיון יהיה הרבה יותר ענייני ומעשי.

מל פולישוק-בלוך: כך שאני לא אוהבת לדבר יותר מדי באוויר ולכן דחינו את זה, למרות שמלכתחילה חשבנו לדבר על הנושא הזה גם.

מל פולישוק-בלוך: בבקשה.

דן לבנון: אנחנו הכנו בתור פתיחה מצגת קצרה של עיקרי הדברים של הפעילות של המדען הראשי במשרד החקלאות ומצגת קצרה בנושא מחקר ופיתוח בתעשייה ימית שהמרכז לחקלאות ימית שייך למשרד התשתיות הלאומיות.

דן לבנון: עכשיו, כמו שאני גם יודע, הועדה עומדת לבקר בשבוע הבא במנהל המחקר החקלאי – מכון וולקני שהוא גם כן זרוע של משרד החקלאות, בעצם מכון המחקר הגדול ביותר שעוסק בחקלאות.

דן לבנון: אז הנושאים שקשורים למרכז המינהל החקלאי גם מופיעים כאן בחומר שהוכן על ידי התחקירן שלכם.

מל פולישוק-בלוך: אני חייבת לכם עוד משפט אחד – ברשותך, יש כאן אני מניחה לא רק אנשי מדע אלא גם אנשי חקלאות מסביב לשולחן הזה ואני רוצה לומר לכם שבכובע נוסף שיש לי בכנסת כחברה בועדת הכלכלה, גם שם עוסקים הרבה בחקלאות, יש לכם בת ברית מאוד נאמנה למרות שהיא באה ממפלגה נורא קפיטליסטית שחלק ממנה תמיד נלחמו בחקלאים.

מל פולישוק-בלוך: אז זה לא אני.

מל פולישוק-בלוך: אז כל מה שאפשר לעזור לחקלאים – תראו בי את הכתובת.

מל פולישוק-בלוך: עכשיו תמשיך.

דן לבנון: תודה רבה בשם הסקטור החקלאי.

דן לבנון: בפתח דבריי אני רוצה לציין שהתעשיה שהמדען הראשי של משרד החקלאות שעובד עבורה בעיקר זה החקלאות.

דן לבנון: זאת אומרת, הרבה פעמים גם בטרמינולוגיה החקלאית קיים המושג "תעשיית החקלאות".

דן לבנון: החקלאות היא תעשייה.

דן לבנון: תעשייה יצרנית שמייצרת.

דן לבנון: תכף נדבר עליה ונראה מה היא מייצרת ולמען מי היא מייצרת.

דן לבנון: בנוסף לכך, במדינת ישראל כקיימת והתפתחה וממשיכה להתפתח, תעשייה גדולה ומוצלחת של תשומות חקלאיות.

דן לבנון: כל המוצרים שהחקלאי צריך בשביל הפעילות החקלאית שלו התפתחה ומתפתחת ביחסי סימביוזה מאוד הדוקים עם החקלאות ועם המחקר החקלאי.

דן לבנון: התעשייה הזאת שביקשנו להזמין חלק מהתעשייה הזאת שמייצרת שתילים, זרעים, חומרי הדברה, מוצרי הדברה וכן הלאה, כבר היום הייצוא שלה יותר גדול מייצוא של מוצרי חקלאות עצמם.

דן לבנון: הוא מגיע לפי ההערכות האחרונות שאני שמעתי לסדר גודל של למעלה משלוש מאות מיליארד ארבע מאות מיליון דולר בשנה, זאת אומרת הייצוא של התשומות החקלאיות.

דן לבנון: לא הייצור –הייצור הוא פחות, הייצוא הוא יותר.

דן לבנון: זה בהחלט מתבטא גם בחקלאות בישראל וגפם בייצור לעולם כולו.

דן לבנון: אנחנו מדברים על תרומת המחקר ופיתוח החקלאי, עשינו פה עבודה ואנחנו מעדכנים אותה כל כמה שנים, על התרומה של המחקר ופיתוח החקלאי לכלכלת ישראל ולחברה בישראל, ותרומת המחקר ופיתוח החקלאי, אנחנו מדברים על כמה מדדים ואני מציע לשים לב במיוחד על מדד הפריון המצטבר.

דן לבנון: אתם רואים שפריון הייצור בחקלאות נמצא בעלייה, הפריון המצטבר נמצא בעלייה גם בשנים האחרונות – פה זה עד 2001.

דן לבנון: הנתונים הם נתונים של התמ"ס ושל בנק ישראל והפריון מצטבר בגלל שהייצור החקלאי מתקיים כאשר בעצם גורמי הייצור בחקלאיים שזה מספר העובדים, ואתם רואים, יש אפילו ירידה במספר העובדים, זה הקו האדום – התפוקה החקלאית שאתם רואים, יש עלייה בתפוקה החקלאית ומאידך גם מלאי ההון הוא קבוע.

דן לבנון: כאשר מלאי ההון הוא קבוע, מספר המועסקים קבוע ואפילו יורד והתפוקה בעלייה, זה אומר שהפריון הוא עולה.

דן לבנון: אם אנחנו מדברים על התעשיות השונות, על הסקטורים השונים בכלכלת ישראל, אנחנו אומרים שהפריון, הייצור בחקלאות, מודדים פריון ייצור, זה לא לפי בנתונים של המס ובנק ישראל.

דן לבנון: מדברים על פריון ייצור בענפים השונים.

דן לבנון: יש חקלאות, חשמל ומים, מסחר ושירותים, תעשיה, בניה תחבורה ותקשורת.

דן לבנון: הצד השמאלי זה החקלאות וזה מחולק לפי שנים.

דן לבנון: אתם רואים שפריון הייצור בחקלאות הוא כל הזמן לכל קבוצת שנים פריון הייצוא בחקלאות הוא יותר גבוה מהסקטורים האחרים, כולל התעשייה המפוארת בישראל.

דן לבנון: אנחנו מציגים כל הזמן התייעלות וגידול בסך התפוקה עם גורמי ייצור עיקריים קבועים.

דן לבנון: בר הרבה שנים כמות הקרקע שעומדת לרשות החקלאות היא קבועה, כמות המים היא קבועה, תכף נדבר על המים – גם היא רועדת, היא קבועה.

דן לבנון: מלאי ההון גם הוא קבוע אבל גם בירידה, מספר המועסקים הוא קבוע ואפילו בירידה והתפוקה ממשיכה להיות בעלייה.

דן לבנון: זאת אומרת שכתוצאה מכך זה כתוצאה מהתייעלות ופריון שאנחנו טוענים, ולא רק אנחנו, זו תוצאה שמוסברת על ידי יידע.

דן לבנון: יידע באופן הכללי של המילה שזה תוצאות של מחקר, תוצאות של השכלה גבוהה, תוצאות של הדרכה והבהרת ידע, אימוץ יידע בכל התחומים.

דן לבנון: כתוצאה מכך החקלאות מבחינת יעילות הייצוא ולכן גם יעילות הייצור של החקלאות יצא לה שם בכל העולם.

דן לבנון: בכל העולם אנחנו נחשבים למדינה מובילה בעניין הזה גם בקרב מדינות מפותחות.

דן לבנון: היום מבקר בישראל שר החקלאות האוסטרלי.

דן לבנון: האוסטרלים כמו שכולם יודעים, מעצמה בחקלאות.

דן לבנון: בהרבה תחומים של החקלאות האינטנסיבית, שימוש יעיל במים, דברים כאלה, הם רוצים שיתוף פעולה איתנו.

דן לבנון: הם רוצים ללמוד מאיתנו, בגלל שהיעילות שלנו נחשבת לבין הגבוהות ביותר בעולם.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו לא מאבדים את הרקורד שיש לנו בעולם?

דן לבנון: אם אנחנו, עוד מעט נדבר על ההשפעות שלנו, אם המגמה של השנתיים וחצי האחרונות תימשך אנחנו עלולים לאבד.

דן לבנון: עדיין לא איבדנו.

דן לבנון: עכשיו פה אתם רואים איך הגידול בתפוקה, מי הם בעצם הנהנים מהגידול בתפוקה.

דן לבנון: אתם רואים – הקו הצהוב – זה התפוקה בחקלאות, מדד התפוקה, כמותית הגידול בתפוקה.

דן לבנון: הסגול – מדד המחירים לצרכן.

דן לבנון: השינוי של מדד המחירים לצרכן בשנים האלה משנת 91'-2001 והקו הכחול זה המחירים הריאלים של התוצרת החקלאית.

דן לבנון: זאת אומרת, כמות הייצור בעצם בחקלאות ירדה, כתוצאה מכך שיש יותר כמות בשוק המקומי וגם בשווקים העולמיים יש באופן כללי היצע יותר גדול של תוצרת חקלאית כתוצאה מכך המחירים יורדים.

דן לבנון: מי שמרוויח זה הצרכן ומי שמפסיד זה החקלאי.

דן לבנון: החקלאי צריך לייצר יותר כדי שתישאר לו אותה ההכנסה.

נושא המים: הרבה מדברים על החקלאות כזוללת מים של המדינה .

נושא המים: אז פה אנחנו מראים על השימושים במים.

נושא המים: הצבע הורוד – זה סך הכל המים.

נושא המים: הצבע התכלת – המים השפירים והחום – זה מים שוליים, מים מליחים שלא מתאימים לשתייה, וקולחין מטוהרים.

נושא המים: תראו מה היה ב-1980 שכמעט כל המים היו מים שפירים.

נושא המים: תראו ב-1990 רואים מגמה של ירידה כוללת בכמות המים.

נושא המים: תזכרו שכמות הייצור גדלה וכמות המים שהשתמשנו ירדה.

נושא המים: תראו את הירידה בכמות המים השפירים והעלייה בכמות המים השוליים שאנחנו משתמשים בהם ותראו את המצב ב-2001.

נושא המים: עוד המשך – ירידה משמעותית ביותר, והיתה שנת בצורת, היו שנות קיצוצים במכסות המים לחקלאות.

נושא המים: אז בשנת 2001 תראו את הירידה הכוללת בכמות המים בחקלאות כתוצאה מהקיצוץ.

נושא המים: השימוש במים הצטמצם, השימוש בשפירים הצטמצם בצורה דרסטית והשימוש במים שוליים עלה וכתוצאה מכך הצליח הייצור החקלאי ב-2001 לא קטן.

נושא המים: מדברים הרבה על ההשפעה של החקלאות על הסביבה ובין היתר מדברים על החקלאות כגורם שעלול להיות מזהם את הסביבה ובין היתר מדברים על דשנים ועל חומרי הדברה.

נושא המים: יש פה נתונים על הצריכה בחקלאות של דשנים וחומרי הדברה, נתוני התמ"ס, נתונים שונים וחומרי הדברה בכמויות.

נושא המים: תראו את הירידה המשמעותית בצריכה בחומרי הדברה בשנים האלה וגם הירידה בשנים.

נושא המים: זאת אומרת שהייעול בשימוש הראנו פה, ייעול שימוש במים, ייעול בשימוש גם בחומרי הדברה ודשנים וכתוצאה מכך גם החשש לזיהום הסביבה יותר קטן.

דן לבנון: החלופה זה שימוש יותר יעיל.

דן לבנון: פשוט שימוש יותר יעיל.

דן לבנון: כשנגיע תכף לנושא המחקר נראה איך אנחנו מתמודדים עם זה.

דן לבנון: עכשיו, הצגנו פה בעצם את תרומת המחקר לחקלאות וכתוצאה מכך את התייעלות החקלאות.

דן לבנון: עכשיו, איך אנחנו נערכים בקצרה: אנחנו אומרים שהמנוף החקלאי מתמקד היום בשלוש קטגוריות: ההתמודדות בשווקים – החקלאות שלנו כמו כל ענפי המשק מתמודדת בשווקים, גם בשוק המקומי וגם בשווקי הייצוא עם מתחרים בכל העולם.

דן לבנון: המים – הנושא הבעייתי בישראל, וזה נהפך אקוטי במיוחד בשנים האחרונות.

דן לבנון: בשנה האחרונה היתה גשומה יחסית, אבל עברנו הרבה שנים רצופות של בתורת והיה קיצוץ במכסות המים של חמישים אחוז, קיצוץ במים שפירים.

דן לבנון: חיסכון בכוח אדם – המועסקים בחקלאות, בגלל שיש בעיה רצינית של מציאת עובדים לחקלאות כתוצאה מכך שיש מחסור בעובדים.

דן לבנון: ישראלים ברובם בחלק מעבודות החקלאות לא עובדים ויש עובדים זרים ואנחנו צריכים גם פה לנסות להתייעל ולהעסיק פחות כוח אדם.

דן לבנון: כדי להיערך מול האתגרים שפה ציינתי, אנחנו בונים פה את תוכנית המחקר, יש לנו פרוייקטים מיוחדים של מחקר שאנחנו מוציאים בשבילם כל עוד קוראים מזמינים הצעות מחקר, מכל שיכול להציע הצעות מחקר גם ממינהל המחקר החקלאי של משרד החקלאות וגם מכל האוניברסיטאות, כל מכוני המחקר וכל מי שמוכן לעשות מחקר חקלאי בישראל.

דן לבנון: אז יש לנו פרוייקט מחקר של שימוש בקולחין ללא שינוי במים.

דן לבנון: יש לנו פרוייקט מחקר מיוחד על הפחתת חומרי הדברה, פרוייקט מחקר מיוחד של הפחתת השימוש בחומרי הדברה ושמירה על איכות הסביבה.

דן לבנון: הכוונה היא – שיטות ממשק ידידותיות לסביבה.

דן לבנון: אנחנו רוצים גם להיות ידידותיים לסביבה וגם להבטיח שלא יישארו שארים של חומרי הדברה על התוצרת.

דן לבנון: הבריאות יחד עם בריאות הסביבה.

דן לבנון: אנחנו רוצים שגם לצרכן תגיע תוצרת נקייה מחומרי הדברה.

דן לבנון: זה בעצם היעד – תוצרת נקייה לצרכן ושמירה על איכות הסביבה.

דן לבנון: ויש לנו פרוייקטים ייעודיים של מה שאנחנו קוראים "הדברה משולבת" שימוש בפחות חומרי הדברה.

דן לבנון: עוד חלק מהפעילות זה גידולים אורגניים, שזה בכלל גידולים ללא שימוש בחומרי הדברה, ובדשנים כימיים בכלל.

דן לבנון: פרוייקטים להפחתת השימוש ביד אדם להגברת המיגון וכדומה.

דן לבנון: איכות תוצרת חקלאית – מספר פרוייקטים שבאים לשפר את התוצרת.

דן לבנון: רק לאחרונה היה לנו כנס משותף למשרד המדע, משרד התמ"ס ומשרד החקלאות, עשינו כנס במסגרת הערכת משוב על האיכות של התוצרת.

דן לבנון: על טעמים וארומה בתוצרת.

דן לבנון: אנחנו רוצים לשפר גם את הטעם וגם את הארומה.

דן לבנון: אומרים לנו "אתם מייצרים תוצרת יפה, אבל העגבניה זה לא העגבניה שהיתה פעם".

דן לבנון: איך חוזרים לטעם של העגבניה?

דן לבנון: יש לנו פרוייקטים מיוחדים שעוסקים בבתי צמיחה.

דן לבנון: אחד האמצעים שאנחנו מצאנו בחקלאות להגברת היעילות, אחד מהדברים שגורמים לנו להמשיך ולהתפתח בכיוון של היעילות זה מעבר לבתי צמיחה.

דן לבנון: יותר ויותר גידולים עוברים מה שאנחנו קוראים "שטח פתוח" שאתה חשוף לפגעי הטבע ואתה פחות יכול לתכנן למערכות סגורות מכוסות ביריעות, מכוסות ברשתות, סגורות בפני פגעי טבע, סגורות הרבה פעמים גם מפני מזיקים וכתוצאה מכך התוצרת יותר טובה והיבולים יותר גבוהים וזה מאפשר לנו להתחרות וזה תחום שאנחנו משתדלים לפתח.

דן לבנון: אנחנו שמים דגש על ייצוא ולכן אנחנו מנסים לפתח כל הזמן מוצרים חדשים, מוצרים שהם פחות מוכרים בשוק ולמצוא נישות חדשות בשוק גם מבחינת המוצר החדש וגם מבחינת מוצרים שבאים בעיתוי חדש.

דן לבנון: למשל יש ירקות ופרחים שקיימים בשווקים האירופאים במועדים מסויימים ופחות קיימים במועדים אחרים, אנחנו יש לנו יתרונות, אנחנו יכולים לגדל בחורף, אנחנו יכולים להיכנס בעיתוי שאחרים לא יכולים להיכנס, ועל זה אנחנו מבססים הרבה את הייצוא שלנו בענפי הפרחים, ירקות, צמחים וכדומה.

דן לבנון: אנחנו שמים דגש על עוד מספר נושאים שאני אעבור עליהם רק בקצרה, ואם יש שאלות אני אוכל גם לפרט.

דן לבנון: כשאנחנו כותבים כאן: "מחקרי הייטק", אז שואלים אותי איפה ההייטק של החקלאות.

דן לבנון: אנחנו בחקלאות נמצאים בעיצומה של מה שאנחנו קוראים "מהפכת הביוטכנולוגיה" ו"המהפכה של המוצרים המהונדסים".

דן לבנון: יש פה בעניין הזה בעיה, כי הנושא הזה שנוי במחלוקת בעולם, במיוחד באירופה, יש בעיה בנכונות של הציבור לקבל את המוצרים האלה.

מל פולישוק-בלוך: עשינו ישיבה ספציפית לנושא הזה.

דן לבנון: אני יודע.

דן לבנון: והנכונות של הציבור לקבל את המוצרים האלה – יש דעות לכאן ולכאן.

דן לבנון: בכל אופן, עובדתית – הייצור של המוצרים האלה בעולם הולך וגדל, בעיקר מובילה את זה ארה"ב.

דן לבנון: ברוב הגידולים הקונבנציונליים כבר היום הם גידולים מהונדסים וממשיכות אחריה המדינות המתפתחות כמו סין, הודו, דרום-אמריקה וכדומה.

דן לבנון: אנחנו בישראל עוסקים בזה במחקר.

דן לבנון: בפועל בישראל בגידולים חקלאיים אפשר להגיד כמעט לא מגדלים, או לא מגדלים בכלל גידולים מהונדסים, כי אנחנו יודעים שהשוק האירופאי לא מוכן לראות את זה.

דן לבנון: היות שהשוק האירופאי לא מוכן לראות את זה וזה שוק הייצוא שלנו, אנחנו בינתיים גם לא מכניסים את זה לשוק המקומי.

דן לבנון: היות ואנחנו רוצים לבנות מוצרים לייצוא, עם דגש על ייצוא, יש לנו מסגרת שנקראת "מוקול השיווק", שאנחנו מחפשים יעדי שיווק ומנסים להתאים את המוצרים או לפתח את המוצרים המתאימים בדיוק לאותם יעדי שיווק.

דן לבנון: בחקלאות יש לנו מסגרת משותפת, לנו – למדען הראשי של משרד החקלאות ולחברים שלנו – המדען הראשי של משרד התמ"ת, ואנחנו ביחד מפעילים נוף עיסקי מול חברות.

דן לבנון: אנחנו מפעילים פרוייקטים של מחקר ופיתוח להעביר מכל הפרוייקטים שדיברנו עליהם עד עכשיו שהיו בעצם מחקר ופיתוח ציבורי לטובת כמה חקלאים.

דן לבנון: במקרה הזה אנחנו עובדים עם כמה חברות שמעוניינות לפתח מוצרים ייחודיים שהקניין הרוחני, היידע, הפטנטים, יהיו רכושם.

דן לבנון: משרד המדען הראשי והתמ"ת מממן חברות שמייצרות, כמו שאמרתי קודם, תשומות חקלאיות, בין היתר – חברות הזרעים, מוכרות כחברות תעשייתיות אצל המדען הראשי והתמ"ת וממומנות על ידיהן, אבל יש חברות חקלאיות של שתלנים, מוצרי משתלה וכדומה, שהמדען הראשי מהתמ"ת, מעביר אותן אלינו, ואז יש לנו צוות משותף שעוסק בנושא.

דן לבנון: אנחנו מממנים את זה ממקורות תקציביים שלנו, של משרד החקלאות, והמערכת המטפלת, המערכת המתקשרת, המערכת המשלמת וגובה תמלוגים, היא המערכת של המדען הראשי של משרד התמ"ת.

דן לבנון: צוות משותף שלנו עוסק בנושא.

דן לבנון: נוסף לכך יש לנו מלגות מחקר בינלאומיות.

דן לבנון: הקרן הגדולה והמובילה היא קרן מחקר דו-לאומית עם ארה"ב, שאנחנו מנהלים אותה כבר למעלה מעשרים שנה.

דן לבנון: הקרן הזאת פועלת על סמך השקעה של שתי המדינות מהפירות של הענף אנחנו מבצעים את המחקרים, ויש לנו מועצת מנהלים משותפת וועדות שיפוט משותפות, וכל הצעות המחקר הן הצעות משותפות של חוקר מארה"ב וחוקר מישראל.

דן לבנון: יש לנו קרנות מחקר בהיקפים יותר קטנים עם מדינות אחרות.

דן לבנון: קצת עם הולנד, קצת עם סין.

דן לבנון: אנחנו מאוד מבוקשים.

דן לבנון: כל מי שמגיע לכאן רוצה לעשות איתנו קרן משותפת למחקר בחקלאות.

דן לבנון: המגבלה היחידה שלנו היא לממן את זה.

דן לבנון: פשוט, חד-וחלק.

דן לבנון: היום יש לנו פגישה עם שר החקלאות האוסטרלי, אני יודע שרוצים להציע לנו קרן משותפת, יש לנו משא-ומתן עם קנדה, גם הם רוצים להציע לנו קרן משותפת.

דן לבנון: יש מדינות בתוך ארה"ב שאנחנו פרט לשיתוף פעולה עם ארה"ב הפדרלית, יש גם מדינות בתוך ארה"ב שהם מדינות גדולות בזכות עצמן שמשתפות איתנו פעולה וגם שם אנחנו מוצאים דרכים בצורה כזאת או אחרת, כדי לקיים איתם מערכת מחקר משותפת.

דן לבנון: אנחנו מאוד מחוזרים בעניין הזה, ויש לנו מגבלה קשה מאוד של אמצעים להמשיך במגמה הזאת.

דן לבנון: הבאתי לכאן כמה דוגמאות קצרות: פלפל איכותי לייצוא – ענף שהתפתח בשנים האחרונות.

דן לבנון: כמעט כל חקלאות המושבים בערבה – למי ביקר שם – מבוסס על המוצר הזה, מיוצא לאירופה ולארה"ב וגם כולם רואים אותו בארץ.

דן לבנון: זה מוצר שהתפתח בשבע-שמונה השנים האחרונות.

דן לבנון: לא הדגשתי פה, אבל מערכת המחקר ופיתוח כוללת פה פרט למינהל המחקר החקלאי, האוניברסיטאות, יש לנו מערכת מאוד ייחודית של מחקר ופיתוח אזוריים, בעיקר בפריפריה.

מל פולישוק-בלוך: זה משותף לכם או למשרד המדע?

דן לבנון: זה משותף לנו.

דן לבנון: המחקר ופיתוח הפריפריאלים הם שייכים לקרן הקיימת לישראל ומשרד החקלאות.

מל פולישוק-בלוך: אז זה לא המחקר ופיתוח הישראלי.

דן לבנון: זה לא המחקר ופיתוח הישראלי של משרד המדע.

דן לבנון: זה מחקר ופיתוח ישראלים של קרן קיימת לשיראל ומשרד החקלאות.

דן לבנון: ממו"פ צפון – גליל גולן...

מל פולישוק-בלוך: כמה כאלה יש?

דן לבנון: שבעה כאלה יש.

מל פולישוק-בלוך: מה התקציב שלהם?

דן לבנון: התקציב שלהם היה בשנת 2003 כארבעים מיליון שקל.

מל פולישוק-בלוך: ארבעים מיליון שקל?

דן לבנון: כן, ארבעים מיליון שקל, כי מתוך זה כעשרים מיליון שקל קרן קיימת לישראל.

דן לבנון: לצערינו, בשנת 2004, קרן קיימת לישראל נכנסה למשבר תקציבי עמוק, לא רק בתחום הזה אלא בכלל, ואנחנו, הקרן הקיימת לישראל נתנה לנו ב-2003 שמונה עשרה מיליון, נתנה קודם עשרים מיליון, ב-2003 שמונה עשרה מיליון, כבר קיבלנו הודעה שבשנת 2004 הם קיצצו את זה לשלוש עשרה וחצי מיליון ואנחנו מאוד מאוד מאוד מודאגים לגבי ההמשך ויש לנו בעיה אמיתית הם המו"פים האלה.

דן לבנון: הם עובדים בכל אזורי הפריפריה, שזה אזורים שבהם החקלאות היא מקור הפרנסה העיקרי, מהגליל והגולן בצפון ועד הערבה הדרומית בדרום כולל ערבה תיכונה באיזור עין-יהב.

מל פולישוק-בלוך: עכשיו אני רוצה לשאול אותך ואת נציג משרד המדע.

מל פולישוק-בלוך: מו"פ אזורי הוא לא בהכרח חקלאי, אבל חלק מהמו"פ האזורי הוא גם חקלאי.

מל פולישוק-בלוך: למה לא לשתף פעולה?

מל פולישוק-בלוך: למה מנגנון כפול?

חסאם מסאלחה: טוב, מרכזי המו"פ שלנו פתוחים.

חסאם מסאלחה: יש שיתוף פעולה בכל איזור ואיזור על בסיס הצרכים של האיזור יש בהחלט שיתוף פעולה.

מל פולישוק-בלוך: למה צריכים מנגנון כפול?

מל פולישוק-בלוך: אי אפשר שיהיה מו"פ אזורי שיהיה בו גם חקלאי דברים אחרים?

מל פולישוק-בלוך: למה פעמיים?

חסאם מסאלחה: למה צריך פעמים?

חסאם מסאלחה: זה כי אנחנו לא רוצים רק לשמר את החקלאות באזורים.

מל פולישוק-בלוך: לא אמרתי, צריך מו"פ אזורי וחלק ממנו יהיה חקלאי.

חסאם מסאלחה: אצלנו חלק ממנו חקלאי, אבל יש בעיות.

חסאם מסאלחה: כאשר יש בעיה חקלאית באיזור מסויים שהיא מחייבת מחקר מדעי, אנחנו פתוחים, זאת אומרת, אנחנו גם מממנים מחקר כזה.

חסאם מסאלחה: אבל אנחנו לא עוסקים ממש בצורה של המו"פ החקלאי שמשרד החקלאות עוסק בה, להכניס גידולים חדשים או לפתח חקלאים.

מל פולישוק-בלוך: אני הייתי במו"פ אזורי ברמת הגולן.

מל פולישוק-בלוך: ראינו מו"פ אזורי שכמעט כולו היה חקלאי.

מל פולישוק-בלוך: גם בקרית שמונה כמעט הכל חקלאי.

מל פולישוק-בלוך: נראה לי שזה קצת...

דן לבנון: הייתי בסיור הזה.

דן לבנון: זה באמת הרבה חקלאות.

דן לבנון: בפרוייקטים חקלאיים הפעילות נעשית בצורה משותפת ומתואמת.

דן לבנון: המטרות של המו"פ האזורי של משרד העבודה הן שונות.

מל פולישוק-בלוך: בזה אני מסכימה.

דן לבנון: המטרות השונות בחקלאי הן מאוד מוגדרות.

דן לבנון: הן ממוקדות לפיתוח החקלאות והבטחת פרנסה, תעסוקה, לסקטור החקלאי באיזורים האלה.

דן לבנון: המו"פ של משרד המדע הוא שונה ויש לו מטרות אחרות וזה לא בדיוק חופף אחד על השני.

דן לבנון: כאשר מגיע פרוייקט חקלאי, אז יש פעילות משותפת ומתואמת בפרוייקט החקלאי שעושים ביחד ויש מספר גדול של דוגמאות כאלה.

מל פולישוק-בלוך: נכון, כי בכל מקום שהיינו, גם בנגב, גם בגליל וגם ברמת הגולן – לי הראו חקלאות.

חסאם מסאלחה: לא, לא.

חסאם מסאלחה: רוב הדברים הם חקלאיים, כי זה מה שהיה באזורים האלה.

חסאם מסאלחה: גם בערבה זה אותו דבר.

חסאם מסאלחה: אבל משרד החקלאות לא יעסוק נניח במו"פ אקולוגי, או במו"פ שקשור לעליה ופסיכולוגיה, מה שהיה בגולה.

מל פולישוק-בלוך: לא, לא זה ברור.

מל פולישוק-בלוך: אתה משמש כיושב ראש עדיין?

דן לבנון: ממלא מקום, מרכז של פורומים המדענים הראשיים.

דן לבנון: כן.

דן לבנון: שיהיה קו נטוי מדען/מדענית ראשית.

קריאה: בתשעה במאי יש מכרז לנושא.

מל פולישוק-בלוך: של המדענים הראשיים למשרד המדע?

מל פולישוק-בלוך: או.קי.

מל פולישוק-בלוך: בוא תמשיך בבקשה.

דן לבנון: פיתוח זנים של פרחים, פעילות של חברה שבמסגרת מו"פ עיסקי פיתחה את הזנים האלה של גידול שנקרא לימוניום.

דן לבנון: החברה נמצאת במושב נבטים בנגב.

דן לבנון: דוגמא למוצרים שאנחנו מטפלים בהם מבחינת פרחים, דוגמא לטכניקות של ייעול השימוש בכוח אדם.

דן לבנון: מוצרים שנבדקים, אם זה פטריות ואם זה גידולי פרחים, נושא של חיסכון בכוח אדם, מערכת שנמצאת בשלבי פיתוח מתקדמים לקראת סיום של גדיד ממוכן של תמרים, צמח, עץ שגדל לגובה של שלוש עשרה - ארבע עשרה מטר והיה מאוד קשה לקטוף את הפרי.

דן לבנון: מערכות הובלה, מיון, שינוע בבתי צמיחה של פרחים, גם כן בתקינות של חיסכון בכוח אדם, שיטות גידול תות שדה מאוד חדשניות שנבחנו, טיפוח של פרחים שנעשה, זה הדוגמאות על קצה המזלג.

דן לבנון: שאלתם לגבי תקציב המחקר.

דן לבנון: תקציב המחקר – אתם יכולים לראות זה התקציב של המדען הראשי של משרד החקלאות בשנים הרלבנטיות, זה 2003, בשנת 2004 התקציב עד היום ירד לסדר גודל של עשרים וארבע מיליון שקל.

דן לבנון: מכל מיני מקורות נוספים של המשרד, לעומת השלושים ושלוש שהיה לנו בשנת 2003.

מל פולישוק-בלוך: עכשיו יהיה לכם עשרים וארבע מיליון שקל?

דן לבנון: עכשיו יהיה לנו עשרים וארבע מיליון שקל.

דן לבנון: התחקירן כשהוא דיבר איתי גם זה עוד לא היה גמור, זה עמד על בסביבות עשרים מיליון שקל.

מל פולישוק-בלוך: רגע, זה לא כולל את מרכזי המו"פ האזוריים?

דן לבנון: זה כולל את ההשתתפות שלנו של קרן המדען הראשי במרכזי המו"פ האזורי.

דן לבנון: במרכזי המו"פ האזורי כמו שאמרתי, יש תקציב קק"ל, יש מקורות תקציביים אחרים, אבל חלק מזה בא ממחקרים יעודיים של קרן המדען הראשי, וזה כולל אותנו.

דן לבנון: עכשיו, עוד הדגמה כאן, להראות את מספר התוכניות, את כמות הכסף שאנחנו יכולים להקצות לתוכניות מחקר חדשות בשלוש השנים האחרונות, אתם רואים את הירידה.

דן לבנון: רוב המחקרים שלנו הם מחקרים מתמשכים, תלת-שנתיים, אז בשנת 2002 אתם רואים, פתחנו כמה תוכניות חדשות, כמאה ושבעים תוכניות חדשות, בשנת 2004 אנחנו בסך הכל צימצמנו בצורה דרסטית גם את מספר התוכניות החדשות וגם זה בקושי רב היה לנו תקציב.

דן לבנון: ברגע האחרון הגענו לאיזשהי אפשרות, קיבלנו תוספת תקציב שאיפשרה לנו בכלל לפתוח תוכניות חדשות בשנת 2004.

דן לבנון: אנחנו שנה שלמה, כל 2003, עסקנו בהוצאת "קול קורא", קבלת הצעות למחקר, המיון שלהם וקבלת החלטות בכל תחומי החקלאות, כולל חקלאות ימית דרך אגב, ורק לאחרונה, בגלל תוספת תקציב קטנה שקיבלנו, יכולנו לפתוח את התוכניות החדשות לשנת 2004 ואנחנו נמצאים במצוקה.

מל פולישוק-בלוך: ויהיה עוד או ש...?

דן לבנון: אין לנו בהטחה לתוספת תקציב בשנת 2004.

מל פולישוק-בלוך: זאת אומרת שזה המקסימום שאתם יכולים לפי מה שיש לכם.

דן לבנון: זה מה שאנחנו יכולים לפי מה שיש לנו בשנת 2004.

מל פולישוק-בלוך: תודה רבה.

מל פולישוק-בלוך: אני מברכת על מה שאתם עושים, אני חושבת באמת שזה שם את ישראל לאורך כל השנים בפרונט, בחזית של התחום הזה בכל העולם, אבל מה שאני רוצה לשאול, אני לא יודעת אם יש פה עוד אנשים ממשרד החקלאות חוץ ממך.

דן לבנון: יש.

מל פולישוק-בלוך: האם יש מדיניות של חקלאות בכלל במשרד החקלאות ומזה נגזר המו"פ, או שהמו"פ גוזר את המדיניות?

מל פולישוק-בלוך: מה הכיוון?

דן לבנון: הכיוון הוא כזה: יש מדיניות של שר החקלאות ושל משרד החקלאות ויעדים מצד אחד ויש צרכים שנובעים מהשטח, באים ועולים מן השטח מן החקלאות עצמה.

דן לבנון: אנחנו מקבלים מצד אחד את הגדרת היעדים של משרד החקלאות ומצד שני מקבלים מהשטח איתותים מבחינת איומים והזדמנויות.

דן לבנון: איומים זה יכול להיות מחלה חדשה, מזיק חדש שתוקף את החקלאות והזדמנות חדשה לספק מוצר חדש לשוק.

דן לבנון: אנחנו מקבלים את שני הדברים האלה, את המדיניות ואת הדברים שבאים מהשטח ואנחנו מעמידים צוותים מקצועיים שמנסים לאתר אם יש כאן פערי יידע.

דן לבנון: אם יש כאן פערי יידע, לא צריך לעשות מחקר.

דן לבנון: אם הדברים פשוטים וברורים – לא צריך לעשות מחקר ואפשר להתמודד בעזרת העברת יידע, הדרכה וכדומה.

דן לבנון: לנו במשרד החקלאות יש שירות הדרכה.

דן לבנון: שירות ההדרכה של המשרד עוסק בעצם בהעברת היידע והנחלתו לחקלאים.

מל פולישוק-בלוך: מי יוזם את העברת היידע?

מל פולישוק-בלוך: החקלאי פונה אליכם או הפוך?

דן לבנון: המערכת בנויה ככה שיש מערכת הדרכה פרוסה בכל המדינה.

דן לבנון: מערכת הדרכה שפרוסה בכל האזורים החקלאיים.

דן לבנון: המערכת הזאת מחולקת על בסיס אזורי ועל בסיס נושאי.

דן לבנון: אם יש נניח הדרכה על פרחים, אז יש מערכת הדרכה ארצית ויש גם שליחים בכל אזור ואזור.

דן לבנון: אנשים אלה מביאים את הבעיות מהשטח מצד אחד, מעלים את הבעיות למעלה ואומרים – יש בעיה שדורשת פתרון ואנחנו לא יכולים לתת פתרון רק בעזרת ההדרכה.

דן לבנון: מצד שני כשיש פיתוח במכוני המחקר ובאוניברסיטאות או באיזשהו יידע שפיתחו בעולם, הם מורידים אותו עד לרמה של החקלאי הבודד.

דן לבנון: עכשיו, המערכת שלנו מרכזת את הצרכים מהשטח – מצד אחד, את היעדים של המשרד מצד שני ועל בסיס זה בונה יעדי מחקר.

דן לבנון: את יעדי המחקר הללו מתרגמת לתוכנית עבודה על ידי כך שאנחנו מודיעים על ידי המחקר לכל הקהילה המדעית שעוסקת במחקר חקלאי.

דן לבנון: ..

מל פולישוק-בלוך: כן, אבל מה שאתה מתאר לי זה בעצם מהשטח למעלה, ואני מחפשת את הכיוון השני, משום שזה טוב, אני לא מזלזלת בזה, ברור שזה טוב שהשטח מכיר והשטח יודע ויודע מה הוא צריך, וזה בסדר, ושמעתי גם את הסיפור הזה על זה שהצינור שלו היה קרוע ומזה נולדה הטפטפת, בסדר, זה מצויין.

מל פולישוק-בלוך: אני לא יודעת אם זה הסיפור האמיתי, אבל זה בהחלט יפה כסיפור.

דן לבנון: ממש לא אמיתי.

מל פולישוק-בלוך: מה שאני מנסה לומר הוא שצריכה להיות, הרי מטע של אבוקדו אתה לא מייצר ביומיים ובכלל גידולים חקלאיים זה דבר שצריך בדרך כלל תיכנון ותיכנון ארוך, זה לא פשוט, אבל אני מצפה, או אני חושבת שצריכה להיות מדיניות שקובעת "אני הולך על גידולים כאלה וכאלה, או ענפי חקלאות כאלה וכאלה, אני צריך את הטכנולוגיה לצידי, או את המו"פ שיכוון אותי, לסייע לי בכיוונים האלה".

מל פולישוק-בלוך: אני שואלת אם דבר כזה קיים בכל במשרד החקלאות או שזה רק בא מלמטה.

יוסטה בלייר: אני מזכ"ל של התאחדות חקלאי ישראל.

יוסטה בלייר: הבעיה היא באמת שאין מדיניות לאומית לגבי החקלאות.

מל פולישוק-בלוך: זה אני גם מרגישה.

יוסטה בלייר: הדבר היחידי שנקבע, זה מסגרת של כמות מים מינימלית לחקלאות מסוג זה או מסוג אחר בהתאם לאיזורים ונגיד שלכיוון הזה חותרים מאוד מאוד באיטיות.

יוסטה בלייר: היינו בוועדת הכלכלה עכשיו ושמענו מנציב המים התפתחות המים שחקלאות צריכה לקבל בשנים הבאות.

מל פולישוק-בלוך: על מה היה הדיון, זה היה על ההתפלה?

יוסטה בלייר: זה היה על ההתפלה, כן.

יוסטה בלייר: אי אפשר להגיד שיש מדיניות חקלאית לאומית ארוכת טווח, ואני אומר פה שמ-1999 כיהנו במשרד החקלאות חמישה שרים, אז אפשר להבין גם, ואמר המדען בצדק, שהשר מכתיב מדיניות, אז תיראו בכמה שנים כמה אפשרויות אפשר היה להכתיב מדיניות.

מל פולישוק-בלוך: מאיזה שנה חמש שנים?

יוסטה בלייר: מ-1999.

יוסטה בלייר: היה חיים אורון, היה אהוד ברק, היה שלום שמחון, הייתה הגברת ציפי ליבני ועכשיו גם ישראל.

מל פולישוק-בלוך: ציפי ליבני הספיקה להיות גם שרת החקלאות?

יוסטה בלייר: כן, תקופה קצרה.

יוסטה בלייר: וכל אחד מהם היה לו הכבוד לדון פעם אחת מה עושים במחקר.

יוסטה בלייר: אפשר להבין מזה שאין מדיניות ארוכת טווח.

יוסטה בלייר: אני יכול גם לומר בזה שיש נטייה פוליטית לשרים, ככה שגם העבודה המקצועית היא לא מה שצריכה להיות.

מל פולישוק-בלוך: זה המנגנון הפקידותי שהוא לא משתנה.

יוסטה בלייר: זה המנגנון הפקידותי שלא מצליח להסתדר עם הפוליטיקה ונשחק.

יוסטה בלייר: גם המנגנון המקצועי נשחק.

יוסטה בלייר: יושבים פה חברים שהם צריכים להרגיש שאני רואה את זה מהצד, כי אני לא שייך למנגנון הזה.

יוסטה בלייר: אנחנו החקלאים רואים מהצד את שחיקת הערך המקצועי באמצעות פקידות מקצועית כזאת או אחרת.

מל פולישוק-בלוך: אני אגיד- לדוגמא מועצת החלב.

יוסטה בלייר: לא.

מל פולישוק-בלוך: למה לא?

יוסטה בלייר: מועצת החלב זו חברה ממשלתית.

מל פולישוק-בלוך: לא, זה דוגמא לכך שהיה גוף מקצועי לא ממשלתי דווקא.

יוסטה בלייר: אני אגיד את זה לטובת ישראל שאני לא נחשב מידידיו, הוא לא היה בעניין מועצת החלב בוטה מאחרים.

יוסטה בלייר: פחות או יותר.

יוסטה בלייר: אבל הדוגמא של מועצה הצמחים היא הדוגמא הקלאסית של השתלטות פוליטית על חשבון נושא מקצועי.

יוסטה בלייר: אבל אני אומר – לא זה הנושא.

יוסטה בלייר: הנושא הוא שאין כיוון מובהק.

יוסטה בלייר: ומה שיש – למזלינו שיש, יש הרבה מאוד יוזמה באיזורים.

יוסטה בלייר: יש הרבה רצון של החקלאים להמשיך להיות חקלאים, בציפורניים יחד עם החוקרים ויחד עם כל מי שיושבים פה, מצליחים להחזיק למרות זה מערכת שמתקדמת, לטעמי מתקדמת לאט.

מל פולישוק-בלוך: מה היית מצפה שיהיה?

יוסטה בלייר: קודם כל, שתהיה מדיניות לאומית שתיקבע כמה שטח אנחנו רוצים שיהיה מעובד, איפה אנחנו רוצים שזה יהיה, כמה מים ייתנו לעניין הזה, מה יהיה מחיר המים – לא היום, אלא מה יהיה מחיר המים עוד עשר שנים, כי את דיברת על מטע אבוקדו שמניב אחרי חמש שנים, והיה לנו מיקרים שנטעו מטע וכשהגיעה התנובה עקרו אותו.

יוסטה בלייר: למה עקרו אותו?

יוסטה בלייר: כי בינתיים מחיר המים עלה, בינתיים הקטינו את המים ליישובים.

יוסטה בלייר: זאת אומרת – יש פה איזשהו משחק שלחלוטין הוא לא מתאים לחקלאות.

יוסטה בלייר: גם בענף שבונה חממה, הוא לא בונה אותה לשלוש שנים.

יוסטה בלייר: אתה לא יכול לבוא אחרי שנים ולשנות את חוקי המשחק.

יוסטה בלייר: זאת אומרת – שכל העניין הוא יוצא איזה דבר מיקרי שמשפיע מאוד על כל אורח החיים של האנשים בפריפריה.

יוסטה בלייר: אין פה מספיק זמן אני חושב לתאר את המצב, אבל נשמח לבוא אלייך לפרוס את כל העניין.

מל פולישוק-בלוך: זה לא שייך לוועדה הזאת, אבל אני אמרתי לכם קודם – שגם בכובע השני אני חושבת שצריך להציע ליושב ראש ועדת הכלכלה, אני אציע לו, להקים ועדת משנה לחקלאות שאם הצד המיניסטריאלי לא קובע מדיניות ארוכת טווח וכל, מה שאתה אומר, כל שנה ורבע או פחות יש שר אחר שבא עם אג'נדה אחרת, אז אולי הכנסת צריכה לנסות לכוון את זה.

מל פולישוק-בלוך: זה לא התפקיד שלה בדיוק אבל משהו צריך לעשות את זה.

מל פולישוק-בלוך: היא צריכה לחייב את השרים לעשות את זה.

מל פולישוק-בלוך: מתוך חיבה ומתוך הערכה לשלום שמחון, מרוב שהוא מפחד שיגידו עליו שהוא החקלאי שעושה למען החקלאים אז בסוף לא נעשה כלום, ואני חושבת שזה לא נכון.

מל פולישוק-בלוך: אז אני אציע לו את העניין הזה.

מל פולישוק-בלוך: כמובן, גם חלק מזה כמו שאני אומרת, זה עניין המו"פ, כי דווקא בחקלאות, היתרון היחסי שלנו, כי זו מדינה שאין בה מים, זו מדינה שאין בה כוח עבודה זול, חוץ מכמה תאילנדים.

קריאה: והם לא זולים.

מל פולישוק-בלוך: יחסית הם עדיין זולים.

מל פולישוק-בלוך: אבל אין בה כוח עבודה זול, אין בה מים, קרקעות תפוסות, אני לא יודעת על מה באמת.

מל פולישוק-בלוך: רק עכשיו שמעתי את שר האוצר מתלונן על זה שתשעים ושלושה אחוז מאדמות המדינה תפוסות בידי המדינה.

מל פולישוק-בלוך: נראה לי שהוא מאשים איזה שר אחר.

מל פולישוק-בלוך: מה שרציתי לומר זה שהיתרון היחסי, וזה כאן מה שאני אומרת בכובע הזה של ועדת המדע ולכן גם כאן היה חושב לי להעלות את הנושא הזה פה.

מל פולישוק-בלוך: היתרון היחסי שלנו זה בחלק הטכנולוגי של החקלאות.

מל פולישוק-בלוך: ואם אנחנו נדע להפיק מזה את המיטב, גם החקלאות המקומית תרוויח מזה וגם כמו ששמענו, הייצוא יכול להיות הרבה יותר ממיליארד דולר.

יוסטה בלייר: גם המערכת של המו"פ שדובר עליה, הבעיה הכי חמורה שלה היא שאין לה תקציב, או שאף אחד לא יודע מה יקרה איתו בעוד שנתיים ולחלוטין לא יודע, ולכן אין מחוייבות תקציבית לאף אחד.

מל פולישוק-בלוך: טוב, זה בעיה שלנו, של כל המחקר בישראל, לפחות הממשלתי, ולכן אנחנו מנסים, וזה קצת קשה, להעביר את העניין הזה עם חוק המו"פ.

מל פולישוק-בלוך: אני יודעת שגם אתם העברתם איזה הצעת החלטה, ראיתי את זה בממשלה, כדי שבכלל המחקר הממשלתי יקבל איזה שהוא אופק שהוא מעבר ל"ערב חדש".

מל פולישוק-בלוך: אז מוכרחים קצת לדחוף בעניין הזה.

מל פולישוק-בלוך: זה כולל גם חקלאות.

מל פולישוק-בלוך: אבל חקלאות, יש לזה ערך יותר מלכל אחד אחר, כי עץ לא שותלים, לא נוטעים לחצי שנה.

מל פולישוק-בלוך: כן, אתה רצית להגיד משהו?

יוסטה בלייר: עוד משפט אחד.

יוסטה בלייר: אני אתן דוגמא של כיוון מדיני, כלומר – קובעים מדיניות חקלאית אבל עושים הפוך.

יוסטה בלייר: המשרד הזה – השר ישראל קבע יעדים בייצוא החקלאי וזה בסדר גמור.

יוסטה בלייר: רוצים להגדיל את התפוקה החקלאית רק בייצוא.

יוסטה בלייר: יכול להגיד שהשוק המקומי רווי, מלבד לזה שיש כמה ענפים שאנחנו חלשים בהם ואז יש ייבוא מסיבי.

יוסטה בלייר: כל מגדלי הדגים זו דוגמא קלאסית.

יוסטה בלייר: אבל במקביל הוא הסכים לזה, דיברנו על העובדים התאילנדים, שברור לכולם שזה מחוסר ברירה, אז "מרביצים" מיסוי על העובדים האלה בשמונה אחוזים, זאת אומרת, שמייקרים את העבודה וביחד עם זה אומרים – עכשיו נעשה ייצוא יותר גדול.

יוסטה בלייר: זה לא הגיוני, זו לא מדיניות, זה סתם סיפור.

יוסטה בלייר: זה רק בשביל להדגים איך כשכבר יש מדיניות, איך שומרים עליה.

מל פולישוק-בלוך: המטרה היא להביא יותר ישראלים לעבוד בחקלאות.

מל פולישוק-בלוך: זו המטרה.

מל פולישוק-בלוך: יש כמה ישראלים שיכולים לעשות את זה, אבל זה סיפור בפני עצמו זה באמת לא להנה.

קריאה: זה בעבודה גנטית כמובן.

מל פולישוק-בלוך: לא, לא.

מל פולישוק-בלוך: אני לא מסכימה.

מל פולישוק-בלוך: משום שהגנטיקה שלנו לא השתנתה בעשרים שנים אחרונות, אנחנו אותם בני אדם והכלים הכלכליים אמרה להם: שבו בשקט, שבו בבית קבלו כסף בלאו הכי, ואת זה צריך לשנות.

קריאה: אף ישראלי מתל אביב לא יגיע לעבודה בערבה בשביל שום מחיר.

מל פולישוק-בלוך: אז שיבוא ישראלי מדימונה, זה לא משנה.

מל פולישוק-בלוך: למה צריך לבוא רק ישראלי מתל אביב?

מל פולישוק-בלוך: לכן צריך לתת לו תמריצים כדי להרגיל אותו ללכת ולעבוד או לחילופין למנוע ממנו קצבאות ממקום אחר ולהגיד לו: "אדוני, אתה רוצה להתפרנס – לך לעבוד".

מל פולישוק-בלוך: ובמדינת ישראל בשנים האחרונות, בחמש-עשרה השנים האחרונות אמרו ליותר מדי אנשים: שבו בבית, נממן אתכם.

מל פולישוק-בלוך: ואז היה לנו, עדיין, במצב הנוכחי יש לך שני סוגי אנשים במדינת ישראל: האחד קם בבוקר והולך לעבוד והשני קם בבוקר ומשגיח שהשכן שלו הולך לעבודה, כדי שיהיה לו ממי להתפרנס.

מל פולישוק-בלוך: וזה צריך להיפסק.

מל פולישוק-בלוך: חמישים אחוז מהגברים עובדים במדינת ישראל.

מל פולישוק-בלוך: זה בעשרים אחוז פחות ממדינות אירופה.

מל פולישוק-בלוך: אז את זה צריך לשנות.

מל פולישוק-בלוך: זה גם ישפיע על החקלאות.

מל פולישוק-בלוך: כן.

יצחק שפיגל: אני ממכון המחקר החקלאי.

יצחק שפיגל: למרות שאת אמורה לבקר אותנו בשבוע הבא, אני לתערי לא אהיה, אני לא יהיה בארץ.

יצחק שפיגל: רציתי בכל זאת לחדד, לחזור בחזרה לנושא הדיון, זה הקשר של המו"פ עם התעשיה.

מל פולישוק-בלוך: כן.

יצחק שפיגל: במינהל בעצם עד לפני כעשור התפיסה היתה שמנהל מחקר ציבורי, צריך בעיקר לעזור ליצרן – קרי לחקלאי, ובעצם לתת לו את כל המידע, אפילו בצורה חופשית.

יצחק שפיגל: ויותר מאוחר בעצם, הקשר עם התעשייה נעשה יותר הדוק, וקודם כל, כראייה, קיימת במינהל המחקר החקלאי יחידה עיסקית, יחידה שעוסקת בקשרים עם הגורם העיסקי.

יצחק שפיגל: ויש לנו קשרים, גם כבר הוזכר – חברות צבעים שנמצאות פה, חברות דשנים וכדומה.

יצחק שפיגל: הייתי רוצה עוד לחדד, אנחנו נמצאים בקשרים היום עם תעשיות מזון, זה נושא דרך אגב שקשור גם למשרד הבריאות, כל הנושא של "איכות המזון" מאוד חשוב היום.

יצחק שפיגל: תוכנית השישית של השוק האירופי, שמה על זה היום דגש חזק מאוד ואנחנו התחלנו גם על זה לשים דגש חזק.

מל פולישוק-בלוך: סלח לי, כמה בתעשייה משקיעים במו"פ?, אם יש לך מושג.

יצחק שפיגל: אני יכול להגיד לך על מינהל המחקר.

יצחק שפיגל: פחות או יותר, אנחנו מוסד מותנה הכנסה, זאת אומרת שכספי המחקר שלנו מגיעים מתקציבי מחקר שאנחנו מגייסים.

יצחק שפיגל: ומתוך מכלול תקציבי המחקר שאנחנו מגייסים, בערך קרוב לעשרים אחוז מגיע מהגורם העיסקי.

יצחק שפיגל: אני חושב שזה אחוז מאוד מאוד מכובד.

מל פולישוק-בלוך: עשרים אחוז מאיזה סכום?

יצחק שפיגל: אני מדבר על סכום של שמונים מיליון שאנחנו מגייסים בתקציבי מחקר.

מל פולישוק-בלוך: ממי אתם מגייסים?

יצחק שפיגל: מקרנות מחקר.

יצחק שפיגל: יש קרנות מחקר תחרותיות.

מל פולישוק-בלוך: אה, כי המדען הראשי זה עשרים וארבע מיליון, לכן אני שואלת.

יצחק שפיגל: אבל דן לבנון מבחנתנו, הוא קרן מחקר תחרותית.

יצחק שפיגל: אנחנו מתחרים כמו כל אחד.

מל פולישוק-בלוך: בסדר, אין פה שמונים מילגות.

מל פולישוק-בלוך: אני שואלת, מאיפה השמונים מיליון שלכם.

יצחק שפיגל: אמרתי שזה שמונים מילין שאנחנו מגייסים.

מל פולישוק-בלוך: שאלתי – מאיזה קרנות?

יצחק שפיגל: מקרנות משרד המדע, מקרנות בינלאומיות שהוזכרו פה, ישראל-ארה"ב, ישראל-גרמניה, קהיליה אירופאית.

יצחק שפיגל: חברות מחוץ לארץ וגם מישראל שאנחנו נמצאים איתם באינטרקציה ומגייסים מהם כספים.

מל פולישוק-בלוך: ומתוכם רק שישה עשר מיליון זה מהתעשייה?

יצחק שפיגל: כן.

מל פולישוק-בלוך: זה לא מעט מדי?

יצחק שפיגל: זה לא מעט מדי.

יצחק שפיגל: אני לא רוצה להיכנס פה לכל ...

מל פולישוק-בלוך: השאלה שלי לא היתה נכונה.

מל פולישוק-בלוך: מה שאני שואלת – זה אצלכם.

מל פולישוק-בלוך: זאת אורת – הכסף שאתם מגייסים.

מל פולישוק-בלוך: אני שואלת – כללית בארץ, כמה מהתעשיה משקיעים במו"פ חקלאי.

יצחק שפיגל: אני לא בקיא במספרים, אני לא יודע.

מל פולישוק-בלוך: גם אני לא.

יצחק שפיגל: אבל אני רק רציתי להאיר פה נקודה, שאם כבר מדברים פה על הקשר הזה עם התעשייה, כגורם ממשלתי, לנו יש בעיה, והבעיה היא נושא של קניין רוחני וכבר נגענו בנושא הזה באחת הישיבות, ובפורום מדענים ראשיים הוא נידון בהרחבה.

יצחק שפיגל: זה נושא בהחלט שאני חושב שהמדינה צריכה לתת עליו את הדעת מכיוון שיש הרבה חברות תעשייתיות, אם כבר מדברים על הקשר עם התעשייה, שנרתעים מלהיכנס איתנו לשיתוף פעולה ולהזמין אצלינו מחקרים, בגלל הנושא הזה של "קניין רוחני" שאנחנו עומדים על כך שהוא יישאר של המדינה ולא של החברה.

יצחק שפיגל: אנחנו יכולים לתת רק "לייסנסי".

מל פולישוק-בלוך: למה אתם לא עומדים על כך?

מל פולישוק-בלוך: מה אכפת לכם שזה יישאר בישראל במקום שמייצרים.

יצחק שפיגל: לא, אנחנו , קודם כל – אני מבין שזה חוק מדינה.

יצחק שפיגל: אנחנו חייבים.

מל פולישוק-בלוך: זאת אומרת שלחוק המו"פ אתה מתכוון?

יצחק שפיגל: אנחנו חייבים שהקניין הרוחני יישאר של מדינת ישראל.

יצחק שפיגל: בבעלות המדינה.

יצחק שפיגל: אנחנו משרד ממשלתי.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה להבין.

דן לבנון: אני יכול להסביר?

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה להבין דבר אחד – האם חוק המו"פ קיים על הנושא הזה שאמרתם.

דן לבנון: אני אסביר.

דן לבנון: והנושא הוא כזה.

דן לבנון: פורום המדענים הראשיים דנו בזה, ודנו בזה עם שר המדע.

דן לבנון: שר המדע הולך כנראה למנות איזשהו צוות מיוחד במסגרת ועדת שרים למדע וטכנולוגיה לבדיקת העניין.

דן לבנון: עובדי מדינה, ובמקרה הזה זה עובדי המינהל החקלאי והמכון למדעי האדמה של משרד התשתיות וגם בבתי חולים ממשלתיים, מטעם משרד הבריאות.

דן לבנון: כאשר יש המצאה של עובד מדינה, הבעלות היא של המדינה.

דן לבנון: עכשיו, המדינה שמי שאחראי לקניין הרוחני במדינה זה החשב בכללי במשרד האוצר.

יצחק שפיגל: אגף החשב הכללי?

דן לבנון: כן.

דן לבנון: הם אחראים על כל ניכסי המדינה, ובמקרה הזה, גם על הקניין הרוחני.

דן לבנון: ונקרא לזה – התנאים שהם חושבים שאפשר למסחר את הקניין הרוחני של המדינה, הם בעייתיים, וזה נושא לישיבה שלמה.

מל פולישוק-בלוך: אני שמחה לשמוע על זה.

מל פולישוק-בלוך: כי היה לי דיון והולך להיות דין המשך בנוגע לקניין רוחני באותו עניין בדיוק של רופאים בבתי חולים ממשלתיים.

דן לבנון: נכון, היה לנו עכשיו דיון על זה.

מל פולישוק-בלוך: אז למעשה זה אותו עניין.

יצחק שפיגל: הנושא הזה כמעט זז בועדה האחרונה של ועדת מדע וטכנולוגיה.

יצחק שפיגל: אחד השרים, אני לא אזכיר את שמו, אמר שהוא מטפל בזה כבר אחת-עשרה שנה והוא מטפל בזה.

מל פולישוק-בלוך: אז פרופסור שני אמר לי, ואתה היית בפגישה הזאת, ועכשיו – היתה אמורה להיות פגישה והוא ביטל אותה, פעמיים כבר, אז אני מאוד רוצה לקדם את הנושא הזה, אז תלחץ עליו ואז זה ישפיע גם על הקניין הרוחני של החקלאות, כי זה אותו עניין, אני לא קישרתי את זה.

יצחק שפיגל: זה בהחלט גורם שאולי הוא לא תמיד מגביל, אבל בהחלט זה גורם שהוא הרתעה של חברות תעשייתיות, לא להיכנס לשיתופי פעולה, וכדאי לקחת אותו בחשבון.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו מקיימים, וזה גם קשור לעניין בהקשר אחר, יש לנו ישיבה בנושא של המו"פ ולכן שאלתי אותך אם זה קשור לזה.

מל פולישוק-בלוך: יש חוק המו"פ במדינת ישראל כידוע לכם, זה גם יכול להיות קשור אליכם, זה על חברות תעשייה שמייצרות בתחום, אם הן מקבלות מהמדען הראשי תקציבים – לא מכם, ואנחנו הולכים לעשות ישיבה ספציפית בנושא הזה עם שר התמ"ת.

מל פולישוק-בלוך: רגע, אתה רצית להגיד לנו משהו?

מל פולישוק-בלוך: , אייל ורדי?

אייל ורדי: אייל ורדי מחברת הזרע.

מל פולישוק-בלוך: ראש אגף מחקר?

אייל ורדי: ראש אגף מחקר, הזרע ג'נטיקס.

אייל ורדי: לגבי השאלה שנשאלה על גידולי מו"פ תעשייתיים, אני יכול לתת סקירה קצרה על תעשיית הזרעים, אבל אני מעריך שהיקף המו"פ של תעשיית הזרעים בארץ, יותר מכפול מתקציב המדען הראשי.

קריאה: איזה מהם?

קריאה: העשרים, העשרים וארבע?

אייל ורדי: לא, יותר מכפול, מדובר על יותר מחמישים מיליון שקל.

מל פולישוק-בלוך: של חברת הזרע אתה מדבר, או כללי על סכום הזרעים?

אייל ורדי: הזרע זה למעלה משלושים, לכן אני מעריך שהכל ביחד זה למעלה מחמישים.

אייל ורדי: מה שלא אומר שתקציבי המו"פ לחברות הזרע הוא גבוה, זה אומר שתקציב המדען הראשי הוא הנמוך.

מל פולישוק-בלוך: זה, לא היינו צריכים אותך בשביל זה.

מל פולישוק-בלוך: את זה אנחנו יודעים.

מל פולישוק-בלוך: זה רציתי לשאול, על כמה אחוזים מדובר?

אייל ורדי: אנחנו מדברים על שתים עשרה אחוז.

אייל ורדי: בין עשרה לשנים עשר אחוזים.

מל פולישוק-בלוך: מהמכירות, מהמחזור אתה אומר.

אייל ורדי: ממחזור המכירות.

גיא אליישיב: אני יכול ברשותך רק לחזק אותו.

גיא אליישיב: אני גיא אליישיב, מנהל מו"פ חברת זרעים גדרה, החברה המתחרה של "הזרע".

גיא אליישיב: אנחנו לא חברה ציבורית אז הנתונים שלנו לא מתפרסמים בעיתון, אבל באחוזים אנחנו משקיעים במחקר ופיתוח יותר מאשר הזרע.

גיא אליישיב: פשוט אין לנו ברירה.

גיא אליישיב: ואני מסכים בגלל שהסכום הסופי שהוא אמר מצטבר ליותר מחמישים מיליון.

מל פולישוק-בלוך: בערך חמישים מיליון ש"ח.

גיא אליישיב: אפילו יותר.

מל פולישוק-בלוך: וזה רק בתחום הזרעים?

דן לבנון: אני יכול להעריך שחברות הזרעים מבין חברות התשומות החקלאיות – ואני מכיר אותן, הם העתירות מו"פ.

דן לבנון: יחסית נניח לחברות הדשנים וציוד השקייה, הן יותר עתירי מו"פ.

דן לבנון: עכשיו, חברות ההם, אחוז ההשקעה במו"פ מהמחזור הוא יותר נמוך, בואו נאמר את זה ככה, אבל גם כן למשל החברות שעוסקות בחומרי הדברה יחסית גם כן משקיעות הרבה במו"פ.

דן לבנון: אבל משם באמת נתונים ברורים אין לנו.

מל פולישוק-בלוך: כן.

יצחק הדר: לי קוראים יצחק הדר.

יצחק הדר: אני מהפקולטה לחקלאות.

דן לבנון: דיקן הפקולטה לחקלאות.

מל פולישוק-בלוך: פרופסור.

מל פולישוק-בלוך: כל אחד כאן שרוף, זה בסדר.

מל פולישוק-בלוך: אני יכולה לספר לכם – אני מדי פעם בטלויזיה, לא יותר מדי.

מל פולישוק-בלוך: אבל לא מתייחסים יותר מדי לתארים.

מל פולישוק-בלוך: הגעתי יום אחד לטלויזיה הישראלית בשפה הרוסית זה ערוץ 9 נדמה לי.

מל פולישוק-בלוך: הם לא הפסיקו לדבר על התארים.

מל פולישוק-בלוך: זה כל כך היה חשוב להם.

מל פולישוק-בלוך: הם עשו מזה "קייס" של כמה תארים, וחברת כנסת שסוף סוף עם כמה תארים אקדמאים, שהפער, סליחה- בין ערוץ 2 לערוץ הרוסי היה פשוט מדהים.

מל פולישוק-בלוך: אז כאן מתפעלים מפרופסור.

יצחק הדר: אני מקווה שהרייטינג של ועדת המדע יותר גבוה מערוץ 2.

מל פולישוק-בלוך: לא, הרייטינג של ועדת המדע זה בדיוק כמו הרייטינג של הערוץ הרוסי.

יצחק הדר: שני דברים שרציתי לומר.

יצחק הדר: האחד – על הטווח הארוך.

יצחק הדר: אם דן הזכיר את נושא ההייטק בחקלאות, כשמדברים על מחקר ביוטכנולוגי, או טכנולוגיה אחרת, הטווח הוא באמת לא שלוש שנים.

יצחק הדר: גם בוותק רפואי אנחנו מדברים על כך שצריך לרוץ למרחקים ארוכים.

יצחק הדר: כשאתה לא יודע מה יהיה, גם כשאתה חוקר באוניברסיטה, אז אתה עושה פסיק, ומישהו בעולם גונב לך כי פירסמת, או משהו אחר, כי אין לנו את האוויר ואין את הדברים עד הסוף.

יצחק הדר: וזה נכון לכל ההייטק'ים הביולוגים בביוטק, זה במיוחד נכון בחקלאות.

יצחק הדר: לכן הטווח הארוך ושהתוכניות הן באמת תוכניות, אני לא אומר שצריך הרבה, אפילו שישאירו מספר קטן כמו שעשו בלא מעט ארצות.

יצחק הדר: זה אחד הדברים הכי חשובים לדעתי לעשות תוכנית,זה מתקשר עם הנושא השני, לעשות תוכנית פיתוח לאומית.

יצחק הדר: יש שניים שלושה פרוייקטים לאומיים שהם באמת לטווח ארוך והם באים "אפרייוריטי", כמו שהזכרת קודם.

יצחק הדר: חשוב לנו לפתח אבוקדו צהבהב, אז זה הפרוייקט הלאומי ובזה יושקע הכסף.

יצחק הדר: אנחנו יודעים שזה לטווח ארוך, עד שנגיע למטרה.

מל פולישוק-בלוך: ומי אתה חושב שיכול בסיטואציה של החקלאות בישראל על מרכיביה, מי יכול להוביל דבר כזה?

מל פולישוק-בלוך: אני יודעת מי צריך, אבל מי יכול?

יצחק הדר: מי יכול?

יצחק הדר: אנשים שלא עוסקים בנסיבות פוליטיות.

יצחק הדר: אני חושב משרד המדען הראשי ביחד עם לא מעט מדענים שיש בארץ, גם בתעשייה, אייל בצניעותו לא אמר כמה חוקרים יושבים כאן בחדר.

יצחק הדר: כמה אנשים עם דוקטורט יש אצלך בצוות?

אייל ורדי: קרוב לעשרים.

יצחק הדר: ויש לא מעט דוקטורים ש...

מל פולישוק-בלוך: איפה אתם יושבים?

אייל ורדי: בכניסה לקריית גת צומת פלוגות.

יצחק הדר: בהחלט יש כוחות לא קטנים בארץ, איך אני אומר את זה בצורה צנועה?

יצחק הדר: מזמינים אותנו לכל הארצות לפתח תוכניות מו"פ ולייעץ להם, לבנק העולמי, למי שאת לא רוצה.

מל פולישוק-בלוך: חוץ מפה.

יצחק הדר: חוץ מאשר אצלינו, כן.

יצחק הדר: הנקודה השניה היא – היחס של המדינה לחקלאות.

מל פולישוק-בלוך: טוב, בעניין הזה אתם לא יתומים.

מל פולישוק-בלוך: לא שזה עוזר לכם ...

יצחק הדר: רק עוד משפט אחד.

יצחק הדר: לא, אנחנו לא יתומים, אבל למדינת ישראל אין מדיניות.

יצחק הדר: רק הערה – דיברו פה על כסף.

יצחק הדר: כל מה שמדינת ישראל מייצאת בתשומות חקלאיות, אני יודע, מדובר במיליארד ומשהו דולר, זה מה שהאיחוד האירופי שלפני האחד במאי, תמך ביום אחד בחקלאות.

יצחק הדר: זאת אומרת, התמיכה של האיחוד האירופי הישן, בטח עכשיו זה יהיה עוד יותר, כי המדינות שהצטרפו הן עדיין מדינות חקלאיות, התמיכה מה שאסור להגיד – סובסידיה לחקלאות באיחוד האירופי, מאה מיליארד מיליון דולר ליום.

יצחק הדר: שזה מדהים.

יצחק הדר: זאת אומרת – אתה חושב על זה, להם יש באמת מדיניות חקלאית, זה כל כך חשוב, שמעבר לביזנס בחקלאות.

יצחק הדר: ..

מל פולישוק-בלוך: למה לך ללכת לאירופה?

מל פולישוק-בלוך: לך לקפיטליסטית הגדולה בעולם ארה"ב.

מל פולישוק-בלוך: היא מסבסדת באיזה עשרים וארבעה מיליארד דולר ל...

יצחק הדר: אז ישראל היא ליד ניו זילנד ואירופה שלא מסבסדות.

מל פולישוק-בלוך: זה לא נכון.

מל פולישוק-בלוך: המים מסובסדים, בוא לא ניסחף.

יצחק הדר: עדיין הסובסידות הנמוכות בעולם.

יצחק הדר: ..

קריאה: תמשיך להגיד את זה.

קריאה: ..

מל פולישוק-בלוך: רגע, זה לא נכון?

מל פולישוק-בלוך: המים לא מסובסדים לחקלאים?

מל פולישוק-בלוך: אתם משלמים אותו דבר?

מל פולישוק-בלוך: אתם משלמים את העלות אבל עדיין פחות מ...

יוסטה בלייר: היה ראש ממשלה שהוא עדיין מכהן.

יוסטה בלייר: הוא ביקש שיבדקו את המים במקורות ועדיין לא קיבל תשובה.

יוסטה בלייר: עדיין אין תשובה, כי אם מקורות שמים על העלות ארבעים אחוז השקעות, אנחנו יודעים מתי בנו את המוביל הארצי, אנחנו יודעים גם היום איך מסבסדים את החקלאים.

מל פולישוק-בלוך: אתה היית כאן בישיבה ואתה בטח יודע שעושים איזה עשרה מתקני התפלה.

קריאה: אבל אנחנו משלמים על ההוצאות של המוביל הארצי ...

יצחק שפיגל: אמנם זו בעיה מאוד סבוכה, אבל קשה למצוא מומחה ביד אחת.

יצחק שפיגל: סך הכל הציבור בישראל לא מנצלים את כל המים בגלל שהמחיר גבוה.

יצחק שפיגל: אם מסכמים את דו"ח ועדת ולדמן אני חושב בשורה אחת, אז לא מנצלים את כל המים של מדינת ישראל, זאת אומרת – שהחקלאים לא מנצלים את כל המים העומדים לרשותם, משום שהם יקרים מדי.

יצחק שפיגל: אבל אני חוזר לעניין של התמיכה, וזה לא כדי שיהיה לחקלאי לסבסד אותו כתמיכה של משרד הסעד.

יצחק שפיגל: יש פה אלמנט גדול מאוד, תכף אני אקשור את זה למו"פ כדי שלא תגידו שאני בועדה הלא נכונה, של תוצר ציבורי של שירות ציבורי, שהוא לא שונה מבחינתי, לא בגלל שאני קשור לנושא, בגלל שאני צרכן של הנושא ולא בגלל שאני בא מהסקטור החקלאי.

יצחק שפיגל: בתור צרכן של זה אנחנו מדברים על מוצר ציבורי לגמרי בשמירת אמות המידה, בשמירת איכות הסביבה וכל הדברים.

יצחק שפיגל: זה לא שונה מבריאות, אולי זה נותן בריאות, אולי זה יחסוך בתקציב הבריאות אם אנשים יהיה להם קצת יותר אויר.

יצחק שפיגל: אז ישראל, שהיא אחת המדינות היותר צפופות בעולם מבחינת צפיפות האוכלוסייה, בטח בשטחים הראויים לעיבוד, לא יכול להיות שלא תהיה מדיניות חקלאית.

יצחק שפיגל: עכשיו זה משליך על המו"פ, כי היום תבואי אלינו, אל מינהל המחקר או לפקולטה ותשאלי, מה אתם עושים לדברים החשובים שאמרתם?

יצחק שפיגל: לא עושים כלום.

מל פולישוק-בלוך: למה אתם לא יוזמים?

יצחק שפיגל: מה זה לא יוזמים?

יצחק שפיגל: בכל מקום שאפשר אנחנו צועקים.

מל פולישוק-בלוך: לא, לצעוק זה לא ליזום.

יצחק שפיגל: מכון נאמן בטכניון – שאני רואה שאף אחד משם לא הגיע, בעקבות מיזם חדש שאנחנו עובדים עליו שם, מכינים תימחור של התרומה, של ההחצנות החיוביות של החקלאות למדינה.

יצחק שפיגל: מה המדינה מרוויחה מזה שיש חקלאות, חוץ מהפלפלים היפים שיש בה.

יצחק שפיגל: וזה סכומים לא קטנים.

מל פולישוק-בלוך: לא התכוונתי לזה.

מל פולישוק-בלוך: אני מתכוונת, בואו נהיה פרקטים.

מל פולישוק-בלוך: מבחינת מו"פ – שמענו, עושים הרבה דברים.

יצחק שפיגל: לא, מבחינת מו"פ לעזור לחקלאות בכיוונים הלא חקלאיים שלה החשובים לא פחות, כי מזון אפשר לייבא אולי.

יצחק שפיגל: זה יעלה פי ארבע אולי, זה יעלה את המדד – לא נורא.

יצחק שפיגל: מדובר על שלושים שקל.

יצחק שפיגל: לא חשוב.

יצחק שפיגל: העשירים יאכלו עגבניות כמו בארצות אחרות.

יצחק שפיגל: יש לזה גם היבט חברתי לעניין הזה שמחירי העגבניות בטח יעלו, אנשים שאין להם לא יאכלו מזון בריא, ודיברנו על בריאות לפני רגע.

יצחק שפיגל: אבל השמירה על דמות המדינה...

מל פולישוק-בלוך: בסדר, על זה אין לך מחלוקת איתי.

מל פולישוק-בלוך: מה שאני שואלת זה דבר כזה.

מל פולישוק-בלוך: אני אומרת שוב, לישראל, והטענה שלי זה כבר הרבה זמן.

מל פולישוק-בלוך: למדינת ישראל אין מדיניות חברתית חקלאית אחת.

מל פולישוק-בלוך: לא הייתי צריכה לשמוע מכם כדי לדעת את זה.

מל פולישוק-בלוך: אבל זה אי אפשר להגיד שזה בגלל ישראל כץ, כי זה היה גם הרבה לפני כן.

יוסטה בלייר: לא אמרתי.

יוסטה בלייר: ..

מל פולישוק-בלוך: לא אמרתי שאמרת, גם לי מותר להגיד דברי ביקורת.

מל פולישוק-בלוך: זה גם שרים אחרים מכל מיני מפלגות שהיו מכל הכיוונים.

מל פולישוק-בלוך: עכשיו אני אומרת – מכיוון שכנראה, ואני לא מבינה דרך אגב, זה נשגב מבינתי.

מל פולישוק-בלוך: למרות הלחצים הפוליטיים, או.קי., תעשה לפי הבנתך, אבל שתהיה מדיניות.

מל פולישוק-בלוך: אז, לא יודעת למה זה קורה, אולי גם בדברים אחרים זה לא קורה דרך אגב.

מל פולישוק-בלוך: לא רק בחקלאות.

מל פולישוק-בלוך: מה שאני מנסה לומר הוא – דווקא מנקודת המבט של הטכנולוגיה של החקלאות והמו"פ החקלאי – זה אותו דבר, אני אומרת, אולי כחלק מהמו"פ החקלאי צריך גם להכין את החזון של החקלאות בעיניים של הטכנולוגיה ולראות – העולם הולך לכיוון הזה, אורז לא מגדלים אצלנו – סתם לדוגמא, אצלנו כדאי לגדל מוצר כזה, כזה וכזה, כי יש לו את הערך המוסף של הטכנולוגיה, כי בזה אנחנו חזקים ובואו נציע אנחנו הצעה, אולי עשיתם את זה, אולי נציע אנחנו הצעה למי שצריך לקבל את ההחלטה במקום שאנחנו נעשה את העבודה.

מל פולישוק-בלוך: בזה אני מתכוונת ל"ליזום".

מל פולישוק-בלוך: לא ליזום כשיש בעיה, אז לבוא ולצעוק, אלא להכין את תוכנית העבודה.

מל פולישוק-בלוך: אני יום אחד, לפני שנה כבר, באתי לשר האוצר ואמרתי לו: "אתה לא משקיע במנוע הצמיחה העיקרי" וזה לא חקלאות, זה ההייטק, עולם הטכנולוגיה.

מל פולישוק-בלוך: יש לו גם השפעות על החקלאות, אבל כמנוע צמיחה.

מל פולישוק-בלוך: "אתה עושה תוכנית רפורמה מאוד יפה, אבל אתה צריך להשקיע בתשתיות כאלה וכאלה".

מל פולישוק-בלוך: הוא אמר: "נכון, תכיני תוכנית".

מל פולישוק-בלוך: עכשיו, זה לא מתפקידי להכין תוכנית, אבל אני יודעת שאם אני אחכה שהוא יכין תוכנית, אז היא לא תהיה, אז הלכתי והכנתי תוכנית.

מל פולישוק-בלוך: אז אני אומרת – למרות שזה לא מתפקידכם, אני אומרת, אבל איכפת לכם, ואתם שם ויש לכם את הכלים, תכינו תוכנית, תביאו אותה, ואני בטוחה שאם זה לא יילך דרך השר אפשר יהיה לדחוף את זה דרך הכנסת ואני בטוחה ששלום שמחון ישמח לעשות את זה ואני אעזור לו, ואתם תובילו את העניין הזה.

מל פולישוק-בלוך: ואם זה יהיה עם היבט מדעי, אז אנחנו נוביל את זה פה.

מל פולישוק-בלוך: אבל אל תחכו שמישהו יציל אתכם, כי ידוע לכם שזה לא יקרה.

מל פולישוק-בלוך: רגע, הבטחתי קודם –ד"ר שטרן המדען הראשי של איכות הסביבה.

אלי שטרן: אני רוצה להתייחס בקצרה מאוד לנקודה שהועלתה לגבי הקניין הרוחני, למרות זה כבר הנושא כאילו נסגר.

אלי שטרן: צריך לעשות הבחנה דקה בין ההתייחסות של משרדי ממשלה על עבודות מקצועיות של עובדי מדינה, לבין עבודות מקצועיות שממומנות על ידי משרדי הממשלה.

אלי שטרן: לגבי נושא של עובדי מדינה, ואני לא מתייחס כרגע אם זה טוב או לא טוב, עובד מדינה שעושה עבודה ויש לו רעיון תוך כדי העבודה הזאת, עבודה מקצועית, הוא בעצם ה"קול".

אלי שטרן: קול ההמצאה בעצם שייך לממשלה.

אלי שטרן: אין לו מזה שום דבר.

אלי שטרן: זה כלל שעובר כחוט השני בין כל משרדי הממשלה ללא יוצא מן הכלל.

אלי שטרן: אין אף יוצא מהכלל.

אלי שטרן: לעומת זאת- יש הבדלים רציניים בהתייחסות משרדי ממשלה לעבודות שנעשות במימונן על ידי גורמי חוץ.

אלי שטרן: יש משרדים, כמו משרד התעשיה והמסחר בתור דוגמא, שאם יוצאת המצאה מעבודה שממומנת על ידו, הוא לא דורש שום דבר בהמצאה הזאת למעט תמלוגים למשרד המסחר והתעשייה אבל האינטלקט שהוא "פרופוטי" וכל מה שקשור לזה, שייך לאותו גוף שמבצע וזה לא משנה כרגע אם זו אקדמיה או שזו חברה פרטית.

אלי שטרן: יש לי רושם דרך אגב שאותו דבר קורה גם במינהל המחקר החקלאי.

אלי שטרן: לעומת זאת, משרד המדע, כל סיוע שלו לגורם חיצוני, הוא כותב בחוזה "הסיוע הזה קניין הממשלה", כל מה שאתה תגלה, כל מה שייצא מהעבודה שלך זה קניין הממשלה.

אלי שטרן: ובנקודה הזאת של הפירות של "האינטלקטואר פרופוטי" , אין אחידות בין משרדי הממשלה השונים.

אלי שטרן: זאת אומרת שאין קו ממשלתי.

אלי שטרן: ואני חושב שנכון למשל שמועדה כזאת תצא איזה מן קול קורא לאחד את הקו הממשלתי בעניין הזה לכאן או לכאן, זה עניין של דיון, אבל לפחות שיהיה אחיד.

מל פולישוק-בלוך: תודה רבה, תרשמי לעצמך, אנחנו נטפל בזה.

מל פולישוק-בלוך: אני מזמינה את כולכם לדיון שייערך בנושא של "הוצאת יידע מחוץ לארץ" שגם קשור לנושא הזה עם השר אולמרט מתישהו בחודש הזה.

מל פולישוק-בלוך: נראה לי שבשמונה עשרה.

מל פולישוק-בלוך: משהו רוצה עוד להוסיף בנושא הזה ברמה הכללית לפני שנעבור לים?

חיים אונג'יני: חיים אונג'יני, מנהל אגף הדייג במשרד החקלאות.

חיים אונג'יני: בנושא מדיניות, שאני חושב שזה נושא מרכזי – חוסר המדיניות.

חיים אונג'יני: אני חושב שיש מדיניות כללית שהיא בעצם מושפעת מהתחלופה של שרים שרואים בעצם את הטווח הקצר ורוצים תוצאות מיידיות.

חיים אונג'יני: דן ואני ביחד עם המנכ"ל הקודם היינו בהולנד כדי ללמוד איך המנגנון שם מתמודד עם הבעיות האלה.

חיים אונג'יני: וההולנדים בעצם פתרו את הבעיה, יצרו שני רבדים במשרד החקלאות.

חיים אונג'יני: הרובד המקצועי שיש לו מנכ"ל שהוא בעצם לא מתחלף עם החלפת שלטון וכשבא שר חדש שהוא לא מנכ"ל, הוא עוסק בנושאים הפוליטיים ויש מחוייבות למדיניות שנקבעת לתקופה ארוכה.

חיים אונג'יני: כמובן, יש מתחים וכולי, אבל הם קבעו מדיניות חקלאית ברורה, בעיקר הכינו את עצמם עם הצטרפות המדינות החדשות של האיחוד והעסק שם נראה שעובד כמדינה חקלאית מאוד מוצלחת.

חיים אונג'יני: למדנו, חזרנו והתחלפה הממשלה והמנכ"ל הלך.

מל פולישוק-בלוך: העניין הוא שכל שר שבא רוצה את המדיניות שלו.

חיים אונג'יני: נכון, ואין מחוייבות לאיזו שהיא מדיניות ברורה.

מל פולישוק-בלוך: אבל בחקלאות באמת זה לא משרד הפנים.

רן חקלאי: אני רן חקלאי ממשרד החקלאות ואני כאן יועץ כלכלי לנציגי הדורות הבאים.

רן חקלאי: יש לי שני דברים.

רן חקלאי: אל"ף – לגבי מה שנאמר קודם – חקלאות בשטחים פתוחים נציגי הדורות הבאים מוליכה או מנסה להשתמש בעניין של שטחים פתוחים – דברים שהולכים ביחד.

רן חקלאי: יש עבודות של מוסד נאמן, יש עבודות של מכון ירושלים לחקר ישראל מהתחום הזה וכשמדובר על מדיניות בעצם מדובר על סדר עדיפויות גם במישורים כאלה.

רן חקלאי: אני הסתכלתי על החומר שקיבלנו מהכנסת בעצם, ורציתי רק לציין שבמספרים, שמענו פה הרבה מספרים – שישים מיליון, שמונים מיליון, עשרים וארבע מיליון – יש כאן רק מספר אחד שמופיע בכוח אדם.

רן חקלאי: משרד האוצר כפי שכתוב מממן חמש מאות וחמישים משרות במינהל המחקר החקלאי.

רן חקלאי: אני מעריך, בלי שאני יודע, מדובר על סדר גודל של מאה שלושים – מאה חמישים מיליון שקל.

רן חקלאי: זה עלויות השכר במוסדות לפי תקציבי ... ואני רק רוצה לציין שכשקובעים סדר עדיפויות צריך להסתכל על מכלול המשאבים ואותם אנשים, אותן משרות הן בעצם אנשים שעובדים, והם יוצרים יידע.

רן חקלאי: אז אם מכוונים את היידע לפי סדר עדיפויות שונות, המשאבים אינם כל כך קטנים – זה מה שרציתי לציין.

מל פולישוק-בלוך: אתה אומר - יש ארבעה מיליארד וחצי מיליארד שקל, נכון, אם יש ארבעה וחצי מיליארד שקל, זה מה שכתוב פה?

רן חקלאי: אז שבעה אחוזים מארבעה וחצי מיליארד, אולי יוצא שם משהו.

רן חקלאי: אני לא עשיתי את המכפלה הזאת אני רק רציתי לציין שבחישוב הקודם, מחמש מאות וחמישים משרות שממומנות על ידי הממשלה שכולם מאותו מו"פ, שליש חוקרים, שליש אנשי מחקר.

רן חקלאי: ..

מל פולישוק-בלוך: מה תקציב משרד החקלאות?

קריאה: מיליארד ומשהו.

רן חקלאי: אנחנו מדברים על היקפי משאבים בסכומי עתק.

רן חקלאי: אני לא אומר שהם מספיקים, אני רק יושב כאן, אני רק אומר שבסדר עדיפויות כמובן שבמשאבים הרבה יותר גדול, סדר העדיפויות ...

מל פולישוק-בלוך: לא, אין ספק, תראה, זה נכון לגבי כל תחום ותחום במדינת ישראל, במשרד החינוך, במשרד המסחר והתעשייה.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו מוציאים המון כספים על משרות שלא בטוח שצריך אותם ואין כסף לכל הדברים האחרים.

מל פולישוק-בלוך: מה שמקצצים דבר ראשון גם במשרד התעשייה והמסחר, קודם כל במו"פ, כי זה הדבר הכי נזיל.

יצחק הדר: מילה אחת, אפילו שאני לא במשרד מחקר.

יצחק הדר: אם לא היה כסף למחקר...

רן חקלאי: אני מסכים איתך ...

יצחק הדר: לאותם חמש מאות או כמה אנשים שעובדים שם, לא יהיה לנו מחקר.

יצחק הדר: במצרים, כל מי שיש לו דוקטורט מקבל משרה ממשלתית למחקר.

יצחק הדר: מה הוא עושה שם?

יצחק הדר: יצא לי לראות את הדברים האלה במו עיניי, כמות כזאת רק של הקפה, כי אם יש אנשים שמקבלים משכורת מהמדינה ולא נותנים להם את הכלים לעבוד, אז מה עשינו?

מל פולישוק-בלוך: נכון, כן בבקשה.

אורי דורמן: אני אורי דורמן, אני מנהל את המו"פ בצפון, אני גם חקלאי במקרה.

אורי דורמן: בכל אופן, כפי שאמר יוסטה, אנחנו – המו"פ החקלאי, הוא לא עניין לקדנציות.

אורי דורמן: אנחנו לא מצליחים לכווץ את הזמן של המו"פ החקלאי להתאים לקדנציות של השרים.

אורי דורמן: אנחנו מאוד פופולארים והכל נחמד והכל יפה וחלק גדול מהתמונות שראית פה שדן הראה אותן, צולמו אצלינו.

מל פולישוק-בלוך: אצלכם ראינו את זה בעיניים, פה ראינו את התמונות.

אורי דורמן: אני מדבר עכשיו על כל המו"פים האזוריים, לא רק על המו"פ שלנו.

אורי דורמן: אני מייצג פה את כל המו"פים האזוריים שבפריפריה ואנחנו עושים דברים מאוד מאוד יפים ומאוד מתקדמים ועם הרבה מאוד יוזמה, וחלק מאוד גדול מההתקדמות של החקלאות בשנים האחרונות נובעת מהפעילות של המו"פים האזוריים, בלי לפגוע באף אחד שיושב פה, וזה בגלל השיטה היזמית.

אורי דורמן: השיטה היזמית שאנחנו עובדים צמוד לחקלאים, קרוב מאוד לחקלאים והרלוונטיות שלנו, שהחקלאים מיישמים את היידע שלנו ומנצלים.

אורי דורמן: וחלק לא קטן ממה שנהנות החברות העיסקיות, זה מהיידע שאנחנו מייצרים, כי היידע שאנחנו מייצרים הוא יידע ציבורי.

אורי דורמן: אנחנו חייבים לתת אותו לכולם, וכולם מנצלים אותו וכולם משתמשים בו, כולל החברות העיסקיות.

אורי דורמן: מה שחוזר אלינו דרך החברות העיסקיות, זה אפשר להגיד על זה שזה אפס.

אורי דורמן: הבעיה העיקרית נכון להיום ואני לא באתי לפה כדי לבכות על כסף, אבל המו"פים האזוריים מתקופת הפלמ"ח.

אורי דורמן: מבחינתינו הפלמ"ח עוד לא נסגר.

אורי דורמן: אנחנו במעמד עראי, כל כמה שנים מוסרים אותנו למישהו אחר.

מל פולישוק-בלוך: אתם שייכים למשרד החקלאות או למשרד המדע?

אורי דורמן: אנחנו שייכים למשרד החקלאות.

אורי דורמן: פעם אחת אנחנו בסוכנות, פעם אחת אנחנו בקק"ל, עכשיו אני לא יודע למי ימסרו אותנו.

קריאה: לימק"א.

אורי דורמן: לא יודע, אבל כנראה עוד מעט לא נשאר למי למסור אותנו.

אורי דורמן: בכל פעם שאצל איזה מישהו יש בעיה של תקציב אז מעבירים אותנו.

אורי דורמן: המצב הזה לא יכול להימשך.

אורי דורמן: הוא מביא למצב של קריסה של המערכת הזאת וההישגים הגדולים, כולל כל הגורמים שדיברו פה, כולל גם הנושא של שמירת שטחים פתוחים בנגב, בערבה, בגליל ובגולן.

אורי דורמן: זה לא רק הצד העיסקי אלא גם ההתיישבות ושמירת השטחים הפתוחים וכל הדברים האלה, כל זה המו"פים עושים, ובמידה והמצב יימשך כמו שהוא כרגע, אנחנו לפני התרסקות מוחלטת והמפעל המפואר הזה הולך למות.

מל פולישוק-בלוך: בסדר.

מל פולישוק-בלוך: אני חוזרת ואומרת, כי אני רוצה לסכם את החלק הזה כי אני רוצה לעבור לחקלאות ימית, אני אפנה מכתבים לכל מי שרק אפשר כדי לשמר ולחזק את מה שאתם מדברים עליו, וגם לראות איך אנחנו יוצרים קשר הדוק יותר או מנתבים את המדיניות החקלאית החסרה באמצעות המדע ,המחקר והפיתוח.

מל פולישוק-בלוך: כמובן, נלחץ על שר החקלאות ככל האפשר וכמובן גם על כל השרים שרלוונטים לנושא, כי גם משרד התמ"ת מהמדען הראשי הוא יכול לעסוק בחקלאות וגם כל הנושא – לא נגענו פה, אבל כל הנושא של התוכנית השישית, כל הנושא של הקשרים עם אירופה, לחקלאות כאן יש מרכיב חשוב מאוד, ואנחנו נגענו בזה כשעסקנו בתוכנית השישית לא מזמן בועדה שלנו.

מל פולישוק-בלוך: יש עכשיו שוק אירופאי יותר גדול, גם לזה יש בטח השלכות, אמנם זה מדינות חקלאיות אבל לנו, בוודאי בתחום המו"פ יש מה לתרום במקומות האלה, אז ככה שבהחלט ננסה לעזור לכם, אבל אני מציעה שאם יש לכם רעיונות ממשים, איך אנחנו יכולים ואת מי לדחוף כדי לבנות את המסגרת החיונית הזאת, אז אני מבקשת לפנות אלינו.

מל פולישוק-בלוך: ואני גם אדבר עם שלום שמחון לראות איך אנחנו ביחד מנסים ללחוץ במשותף על מי שצריך ליצור כאן מדיניות חקלאית שתוביל במיוחד עם חוד החנית של מחקר ופיתוח.

מל פולישוק-בלוך: אני ברשות

מל פולישוק-בלוך: כם רוצה לעבור לנושא של חקלאות ימית.