ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 56, 2004-02-10 09:30

אילן שלגי: אני מתנצל בשם חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך שאיננה בקו הבריאות, מזה שבועיים.

אילן שלגי: אני יודע שמצב בריאותה השתפר, אבל היא עדיין לא יכולה להיות נוכחת כאן היום איתנו.

אילן שלגי: אנחנו בסדרה של ישיבות שמקיימת ועדת החינוך והתרבות בנושא הכשרת מורים בישראל וזאת הישיבה השלישית.

אילן שלגי: היות ומדובר בהכשרת מורים למדעים וטכנולוגיה, כאמור משותפת לשתי הוועדות, אני רוצה להאמין שבהמשך יצטרפו אלינו חברי כנסת משתי הוועדות.

אילן שלגי: יש בפני מסמך, שהוכן על ידי מרכז המחקר והמידע של הכנסת.

אילן שלגי: אני יכול לומר לכם שהוא לא נייר עמוס במידע, יחד עם זה אני מבקש שנצלם ונחלק אותו בין הנוכחים, כי יש פה בכל זאת נתונים שאולי אנשים ירצו להתייחס אליהם.

אילן שלגי: הנייר, שהוא מאוד תמציתי, מדבר על כך שמורים בחינוך היסודי למעשה, מורים שמתמחים באחד ממקצועות המדעים, תלמידים פוגשים מורה כזה, רק החל מחטיבת-הביניים.

אילן שלגי: והמורים שמלמדים מדעים בבתי הספר היסודיים הם מורים שהוכשרו באופן כללי לנושא המדעים.

אילן שלגי: אני חושב שכדאי שנשמע על זה מאחד או שניים מאנשי משרד החינוך וגם לפחות מישהו אחד מהמכללות ומישהו מבתי הספר והאוניברסיטאות.

חנה ויניק: כוללת.

חנה ויניק: יש מסלול של התמחות במדעים במכללות, אבל ב- 20 השנה האחרונות, לא היתה בין מספר הדוברים לצורך במערכת ולכן אותם מורים כוללים בתוך המערכת, נשלחו אל המכללות במתכונת של in service להשלים את אותו פרק של התמחות.

חנה ויניק: כיום המצב הוא שברוב בתי הספר כן קיימים אותם מורים שעברו את מסלול ההתמחות, אבל הוראתם בפועל היא איננה בכל בתי הספר ובפועל יוצא של שעות הוראה, כי אין תקן למורה מקצועי בבית הספר היסודי.

חנה ויניק: בשכבת הגיל.

חנה ויניק: זה קורה בעיקר בכיתות הגבוהות, בה'-ו'.

חנה ויניק: ב-א' עד ד' - סביר מאוד להניח שההוראה תיעשה על ידי מורה כולל.

שרה זיו: משום שאין מורים מקצועיים באותה חלוקה של שכבת הגיל של הכיתות הנמוכות.

שרה זיו: התפיסה היא שבכיתות נמוכות עדיין צריך התלמיד מורה תדרוך כוללת ולא מורים מקצועיים.

אילן שלגי: עד ד'?

שרה זיו: מכיתה ב'.

שרה זיו: אבל הכשרה לאלה שהולכים להתמחות הזאת - קיימת - לא בפועל - השיבוץ גורם לכך שיש מורה מקצועי לכל הילדים שהתמחה במקצועות האלה.

יפה ויגודסקי: בשלושת המדעים המדויקים וגם מעולם הטכנולוגיה.

יפה ויגודסקי: את זה התלמיד מתחיל כבר בגן הילדים, לומד בבית ספר יסודי וממשיך בחטיבת הביניים.

יפה ויגודסקי: אם אתה רוצה לדייק ולומר מאיזה תחומי המדע, הוא נפגש בעצם עם שלושת התחומים.

יפה ויגודסקי: כאשר הוא לומד את זה לפי נושאים ולא על פי תחום.

יפה ויגודסקי: הטכנולוגיה.

יפה ויגודסקי: מתמטיקה הוא מקצוע בפני עצמו.

יפה ויגודסקי: יש איזו שהיא בעיה של חוסר קורלציה בין מספר מתקשרים להוראה שבוחרים את תחום המדעים לבין צרכי מערכת החינוך.

יפה ויגודסקי: ולכן ד"ר חנה ויניק דיברה על הנושא שנקרא In Service.

יפה ויגודסקי: המערכת במהלך הרבה מאוד שנים היתה צריכה לדאוג שמורים כוללים שלא יתמחו בתחום המדעים, לתת להם הכשרה פורמלית ברמה כזאת או אחרת, כדי שיוכלו ללמד את המקצוע שנקרא היום מדע וטכנולוגיה, שפותח באוניברסיטת תל-אביב.

יפה ויגודסקי: מי שבוחר במדעים, יש להניח שבוחר את זה במוסדות להשכלה גבוהה ובאוניברסיטאות ולא במכללות להכשרת מורים.

אילן שלגי: כשאנחנו שומעים שחסרים מורים - אין לכם אמצעים לאכוף זה?

אילן שלגי: שבהם חסרים לנו מורים?

שרה זיו: לחטיבה עליונה יש לנו עודפים.

יפה ויגודסקי: לדוגמא, היקף הלימודים למדעים ליסודי ולחטיבות ביניים שהוא חד-חוגי, 55 שעות דיסיפלינריות במסלול העל-יסודי.

יפה ויגודסקי: רוב הבוגרים האלה נקלטים ביסודי.

יפה ויגודסקי: כלומר, הלימודים הם גם משותפים והבוגרים נלקטים גם ביסודי.

יפה ויגודסקי: אין פגיעה ליסודי כיסודי, אבל נקלטים לשם לדוגמא, בוגרי מסלול חינוך מיוחד.

יפה ויגודסקי: ולכן אין קיצוץ בזה שאין מורים ביסודי.

מרים בן-פרץ: כלל הולכים לאוניברסיטאות ולכן אחד הפתרונות הסבירים שיהיה ניצול נכון של משאבים פיזיים ואנושיים, סגל וסטודנטים שיאפשרו לאוניברסיטאות כולן להכשיר מורים במדעים גם לבית הספר היסודי.

מרים בן-פרץ: יש לזה עוד נקודת מבט מפני שאני ראיתי פעם שמה שקורה במצב הנוכחי שאין התמחות של אלה שכן מתמחים במדעים.

מרים בן-פרץ: ההתמחות איננה פה, כאן כתוב: אין דרישה להתמחות בדיסיפלינה אחת.

מרים בן-פרץ: עכשיו אם המורה בא לבית הספר היסודי וכן התמחה במדעים.

מרים בן-פרץ: ואני פה תסלחו על ארץ נהדרת, כאילו שהוא עכשיו יכול ללמד בבית הספר היסודי ואין לו לפחות תואר ראשון באחת מהדיסיפלינות הללו.

מרים בן-פרץ: מבחינתי.

מרים בן-פרץ: שהרי הרבה שנים עבדתי בהוראת המדעים כי זה היה תחום עיסוקי, פיתחתי תכניות לימודים.

מרים בן-פרץ: על אף האינטגרציה ואת צודקת, היא חשובה מאוד, לא ייתכן שלא תהיה השכלה לפחות ברמה של תואר ראשון, ברמה גבוהה של תואר ראשון, באחת הדיסיפלינות.

מרים בן-פרץ: וזה כרגע לא קיים.

מרים בן-פרץ: יש פה שני כשלים.

מרים בן-פרץ: כשל אחד שהטובים שהולכים למדעים אינם יכולים להיקלט ביסודי.

מרים בן-פרץ: גם אינם מקבלים את ההכשרה הנכונה.

מרים בן-פרץ: והכשל השני, שכשהם באים הם אינם בעצם מסוגלים ללמד מקצוע תובעני מתחדש כל הזמן, כמו מדעים.

גדליה מנור: וטכנולוגיה בנפרד.

גדליה מנור: יש גם קורס אחד לשיטות הוראה של מדע טכנולוגיה לחטיבות ביניים.

גדליה מנור: יש מסלול שני וזה בעיקר חטיבות ביניים ולחטיבה העליונה.

גדליה מנור: יש מסלול נוסף שסטודנטים בפקולטות מדעיות והנדסיות יכולים לעשות תואר נוסף על התואר שלהם במדע ו/או הנדסה.

גדליה מנור: ואז הם מקבלים תוספת לא גדולה של נקודות, גם תעודת הוראה.

גדליה מנור: זאת אומרת, הם לומדים ברמה אקדמית.

גדליה מנור: אלה שעושים גם תואר שני או שלישי, זה בעיקר לחטיבות העליונות.

גדליה מנור: עד כמה שידוע לי עדיין לא הושם דגש על הוראת המדע, למרות שפה מוזכר גם טכנולוגיה, אבל לא שמעתי עד עכשיו שמלמדים אותה בכלל.

גדליה מנור: בשיטות היסוד אין דגש על הנושא הזה.

גדליה מנור: אבל זה בהחלט אפשרי.

גדליה מנור: ייתכן וצריך להכניס גם במסלול מסוים להוראה.

גדליה מנור: במח' לאלה שלומדים מדע וטכנולוגיה או מדע טכנולוגיה, גם בכיוון של בית ספר יסודי, אם תהיה לזה דרישה.

גדליה מנור: עד היום לא היתה לזה דרישה.

זמירה מברך: באוניברסיטאות כולן, למיטב ידיעתי, סטודנטים מגיעים להכשרת מורים כשיש להם תואר, הם מגיעים בשנה השלישית ללימודיהם בדיסיפלינה.

זמירה מברך: הם בסופו של דבר מקבלים תעודת הוראה כאשר יש להם תואר בדיסיפלינה אחת שבאה עם מתמחים ותעודת הוראה.

זמירה מברך: עכשיו קצת נתונים - בבר-אילן שאנחנו לוקחים את המדעים והמתמטיקה, יש 130 סטודנטים שמקבלים תעודת הוראה ועוד 20 סטודנטים שלומדים תואר שני בהוראת המדעים.

זמירה מברך: (בערך - אני עיגלתי את המספרים) זה כולל גם מתמטיקה.

זמירה מברך: כך שבסך הכל מדובר ב- 150.

זמירה מברך: למתמטיקה בבר-אילן, השנה רשומים 58 סטודנטים, ולמיטב ידיעתי זה הרבה יותר מאשר באוניברסיטאות אחרות, כך שבערך נשארו 70 סטודנטים, לביולוגיה, פיזיקה, מחשבים וכימיה.

זמירה מברך: בבר-אילן נפתח עכשיו בית ספר להנדסה ובמקביל אנחנו בונים עכשיו תוכנית מגירה להכשרת מורים בטכנולוגיה.

זמירה מברך: רצינו לפתוח הכשרת מורים במידענות, אבל לא היה לזה דרישה.

זמירה מברך: לגבי תואר שני - תואר שני בהוראת המדעים - הסטודנטים צריכים לקחת 6 שעות בדיסיפלינה שבה הם מקבלים את תעודת ההוראה.

זמירה מברך: זה שלושה קורסים בדרך כלל שנתיים.

זמירה מברך: ואת שאר הקורסים הם לומדים בבית הספר לחינוך, בכל מה שקשור לחינוך.

זמירה מברך: זה לגבי הנתונים של בר-אילן.

זמירה מברך: אני מעריכה שפחות או יותר, אולי בבר-אילן יש קצת יותר הרבה סטודנטים בתעודת הוראה מאשר במקומות אחרים.

זמירה מברך: במדגם אקראי של 120 מורים שהיו לנו במתמטיקה ובמדעים, מתברר שבחטיבה העליונה יש 20 אחוז מהמורים יש להם B.Ed במתמטיקה, הרבה יותר מאשר במדעים.

זמירה מברך: וכמעט 50 אחוז יש להם B.Ed או B.A..

זמירה מברך: זאת אומרת אין להם B.Ec בחטיבה העליונה במתמטיקה.

זמירה מברך: במדעים המצב יותר טוב, בערך רבע מהמורים יש להם B.Ed או B.A.

זמירה מברך: ולאחרים יש B.Ec או למעלה מזה.

זמירה מברך: כך שבמתמטיקה אנחנו נחשפים לעוד בעיה אחת.

זמירה מברך: אני רוצה להאמין, שטובי המורים המלמדים בחטיבות ביניים עם B.Ed ממשיכים הלאה או עוברים לחטיבה העליונה.

זמירה מברך: למרות שאין להם את ההכשרה המתאימה מבחינת הדיסיפלינה כדי ללמד בחטיבה העליונה.

זמירה מברך: אם אנחנו לוקחים את המצב מבית ספר היסודי, כפי שאמרה פרופ' בן-פרץ, להרבה מאוד מורים אין ההכשרה המתאימה בדיסיפלינה שבה הם מלמדים.

זמירה מברך: אני לא מדברת על הצד הפדגוגי.

דוד חן: מספר הפונים להוראה באוניברסיטה עלה מאוד.

דוד חן: יש לנו השנה במחזור, 200 תלמידים שלומדים לקראת הוראה בבית ספר.

דוד חן: הם לומדים שני סוגי תוכניות: האחת, אלה שסיימו תואר ראשון במתכון הכללי באחד ממקצועות המדע ועושים את לימודי תעודת הוראה, שנמשכים בדרך כלל שנה וחצי.

דוד חן: הקבוצה השניה, זו תוכנית שפתחנו לפני כמה שנים שהתלמידים לומדים להוראה בתואר שני לקראת מאסטר, לקראת תואר שני.

דוד חן: מחצית מהלימודים שלהם הם לימודים דיסיפלינרים, והם ממשיכים ללמוד בפקולטה למדעי הטבע, פיזיקה, כימיה ביולוגיה או הנדסה.

דוד חן: 99 לומדים לתעודת הוראה ו- 104 לומדים לקראת תואר שני.

דוד חן: אני רוצה להגיד כמה מילים על טכנולוגיה, אנחנו פתחנו מגמה להכשרת מורים לטכנולוגיה.

יפה ויגודסקי: באוניברסיטה תל-אביב, במח' להוראת המדעים.

יפה ויגודסקי: במקצוע המשולב, יש נושאים מתחום המדעים ונושאים מתחום הטכנולוגיה.

יפה ויגודסקי: מלמדים זאת היום בגן הילדים, בית ספר יסודי וחטיבות ביניים.

יפה ויגודסקי: אמורים ללמד אותו בבית ספר יסודי בהיקף של 5 שעות שבועיות, ובחטיבות ביניים בהיקף של 6 שעות שבועיות.

יפה ויגודסקי: כשפרופ' חן מדבר על טכנולוגיה ויסודי וחטיבות ביניים - הוא מדבר על המקצוע המשולב שנקרא מדע וטכנולוגיה.

יפה ויגודסקי: שגם לגן הילדים פותח באוניברסיטה תל-אביב - גם לבית הספר היסודי פותח באוניברסיטה תל-אביב.

דוד חן: פתחנו מגמה להכשרת מורים שילמדו טכנולוגיה בבית הספר העל-יסודי, והמקום היחידי שעושה את זה הוא הטכניון.

דוד חן: מכיוון שאין מקומות המכשירים מורים כאלה, אנחנו פתחנו מגמה כזו.

דוד חן: המורים צריכים להיות בעלי תואר בהנדסה, בדיוק אותו חוק כמו כל דיסיפלינה אחרת.

דוד חן: במקרה הספציפי, הם לומדים לתואר שני בהוראת הטכנולוגיה.

דוד חן: כאשר מחצית הלימודים שלהם, ומבחינת השעות זו תוכנית משולבת עם בית ספר להנדסה, והם לוקחים את השיעורים בבית הספר להנדסה.

דוד חן: אני רוצה להדגיש, יושבים כאן אנשי המל"ג או ות"ת, התוכנית הזאת לא אושרה, לא מקבלת תמיכה.

דוד חן: ואנחנו עושים אותה תחת הגג של הוראת מדעים בלי עזרה ובלי תמיכה.

דוד חן: זאת אומרת, לא רק שלא מעודדים - אלא מקשים מאוד.

מרים בן-פרץ: המחקר והפיתוח, הוא בתחום המתמטיקה לבית הספר היסודי.

מרים בן-פרץ: יש לנו גם מרכז להשתלמות מורים.

מרים בן-פרץ: אבל כל הידע וכח-האדם הזה בסגל ובין הסטודנטים, איננו מופנה באופן מובהק לבית הספר היסודי.

מרים בן-פרץ: לדעתי, מדינה ענייה כמו ישראל, איננה יכולה להרשות זאת לעצמה.

מרים בן-פרץ: יש גם שיתוף-פעולה בין אורנים לבין אוניברסיטת חיפה, החטיבה להוראת המדעים של אורנים, היא חלק משל האוניברסיטה.

מרים בן-פרץ: ושם מכשירים ברמה גבוהה מאוד בתחום הביולוגיה, הכימיה והפיזיקה, מורים.

מרים בן-פרץ: דרך אגב, שיתוף כזה בין מכללה לבין אוניברסיטה, הוא לדעתי אחת הדרכים לנצל בצורה הטובה ביותר את כל המשאבים המעטים לדאבוננו, שעומדים לרשותנו.

זמירה מברך: מינימלי במקצועות הדיסיפלינריים, כך שאנחנו לא מקבלים כל אחד.

זמירה מברך: אני מעריכה שזה אותו דבר גם באוניברסיטאות האחרות.

זמירה מברך: הייתי רוצה לקבל כמובן את המצטיינים, אבל זה לא קורה.

זמירה מברך: ואנחנו גם לא מקבלים סטודנטים ברמה נמוכה.

אילן שלגי: הזה פועל?

שרה זיו: אז קודם כל אנחנו מסיטים למקום שאיננו נכון.

שרה זיו: בוגרי האוניברסיטה הם כאלה לכל המקצועות.

שרה זיו: וחלק מהם גם לא מגיע בכלל להוראה.

שרה זיו: 80 אחוז מבוגרי המכללות, על פי נתוני הלמ"ס, נכנסים למערכת, ו- 80 אחוז מהנכנסים מתמידים לפחות ב- 7 השנים הראשונות שיש מעקב.

שרה זיו: התופעה של בית הספר היסודי, אנחנו מסיטים את הדיון.

שרה זיו: האנשים אינם רוצים להיות מורים בבית הספר היסודי, גם כשהם פונים להכשרה במכללות וגם כשהם פונים להכשרה באוניברסיטאות.

שרה זיו: הם אינם רוצים להיות מורים ומהסיבות הבאות.

שרה זיו: בית הספר היסודי, מספר השעות שמלמדים גבוה יותר ממספר השעות חטיבות ביניים וחטיבה עליונה.

שרה זיו: תנאי העבודה - הדרישה והמעמד והיחס הם אחרים מאשר בחטיבות האחרות.

שרה זיו: לכן גם במכללות כאשר אנחנו מכשירים למדעים, והיקף הלימודים זהה ליסודי ולחטיבה, ואושר על ידי וועדות המקצוע של משרד החינוך, ואושר על ידי המל"ג, ובהיקפים מותאמים לדרישות המקצוע - האנשים בוחרים ללכת למסלול של חטיבות ביניים ולא למסלול היסודי.

שרה זיו: כשאין להם לפעמים עבודה, הם משתלבים ביסודי.

שרה זיו: זה נכון ללשון, למתמטיקה, למדעים ולספרות.

שרה זיו: עכשיו שאומרים להחזיר לאוניברסיטה - בעצם אומרים גם המכללות לא טובות וגם בתי הספר לחינוך לא טובים.

שרה זיו: כי בעצם אומרים, ה- basic הוא ידע דיסיפלינה ברמת תואר, זה מה שחשוב.

שרה זיו: זאת תפיסה אנכרוניסטית בחינוך.

שרה זיו: ויסלחו בתי הספר לחינוך האלה נמצאים באותה תקופה.

שרה זיו: כי הם אומרים, subjectהוא העיקרי והוא החשוב - אז גם אינם חשובים וגם המכללות אינן חשובות.

שרה זיו: כלומר, ה- subject נלמד בשני המקומות, ברמה נכונה ואפשר לבדוק את תוכניות הלימודים.

שרה זיו: הבעיה בבית הספר היסודי היא בעיה שאין מורים שרוצים ללמד שם במקצועות כולם.

שרה זיו: התופעה שאמרה פרופ' זמירה מברך, עובדה היא שהמחסור במורים מביא לשתי תופעות נוספות.

שרה זיו: לא מחסור במורים - התופעה שהסברתי כרגע.

שרה זיו: קודם כל, בוגרי המכללות משתבצים בחטיבות ביניים ואפילו בחטיבה העליונה.

שרה זיו: משום שבוגרי האוניברסיטאות לחטיבה העליונה, אינם הולכים לעבודה.

שרה זיו: אין מספיק וחלקם מהם אינם פונים להוראה וכדאי לקבל מהלמ"ס את נתוני הבוגרים בתעודת הוראה גם באוניברסיטה ומידת השתלבותם.

שרה זיו: לא רק לדבר על המכללות במובן הזה.

שרה זיו: והנקודה הנוספת לגבי הפניה הזאת - רבים מבוגרי האוניברסיטאות בכל הדיסיפלינות משלימים תעודות הוראה גם במכללות.

שרה זיו: ומלמדים אחבר כנסת גם בחטיבה העליונה, גם ביסודי וגם בחטיבות ביניים.

שרה זיו: לכן אני חושבת שלא צריך להסיט את הדיון כרגע, האם זה הפקולטה למתמטיקה היא הגורם פה העניין.

שרה זיו: אלא השאלה שבבית הספר היסודי קשה לגייס מורים לכל המקצועות.

שרה זיו: ועם כל זאת, יש לנו רבים שמשלבים בהתמחות שלהם לימודי מתמטיקה ומדעים ליסודי.

שרה זיו: הם אינם משובצים בבית הספר בכיתות הנמוכות כמורים מקצועיים.

אילן שלגי: שהן הצעות.

יוסי קליין: אני רוצה לדבר על התחום שיותר מקביל להוראת מדעים.

יוסי קליין: מה שאנחנו בצבא עושים ולהקביל את זה אחבר כנסת למה שאני רוצה בקשר למי שצריך להדריך בתחום המדעים ועל הטכנולוגיה - אני חושב שמורה לטכנולוגיה חייב להיות מישהו ברמה של מהנדס.

יוסי קליין: פחות מזה - זה פשוט לעשות צחוק מהמקצוע.

יוסי קליין: אני אתן דוגמא - אצלנו בתי ספר טכנולוגיים זוכים לחניכה ממהנדסים בכירים מאוד ברמה הכימית והנדסאי אלקטרוניקה של למשל, בכל מיני תחומים בפיתוח.

יוסי קליין: חונכים קבוצות תלמידים בבתי ספר ועל כל קבוצת חניכה כזאת - אותו קצין מקבל תגמול.

יוסי קליין: הוא לא מקבל תגמול כספי - הוא מקבל כל מיני תגמולים שאנחנו בצבא מגדירים אותם כעדיפות בשיבוץ בתפקיד אחר שהוא תפקיד בכיר יותר.

יוסי קליין: מי שחונך יותר קבוצות - מקבל תגמול על ידי זה שהוא מועמד לתפקידים בכירים יותר וזה חלק מהתגמולים שאנחנו נותנים.

יוסי קליין: יש מסלול חדש שנקרא מסלול הוראת מדעים שהולך להיכנס עכשיו לצבא.

יוסי קליין: הולכים לנצל בוגרי עתודאים, בוגרי מגמות טכנולוגיות ואנחנו הולכים להציב אותם בכל מיני מכללות צבאיות.

יוסי קליין: זה פשוט להיות מורים וחונכים ומכינים לבחינות בגרות או בחינות הסמכה להנדסאים.

יוסי קליין: וזה חלק מהתמודדות עם הדבר הזה.

יוסי קליין: המחסור בהוראה טכנולוגית.

יוסי קליין: אני חושב שרק על ידי תגמול ראוי למורים ברמה של מהנדסים בלבד, תביא לשינוי בכל הענף הזה.

יוסי קליין: כי אם אנחנו לא נתחיל מהרמה של חטיבות ביניים בהדרכת טכנולוגית, בהכנה לקראת הכיתות הגבוהות יותר - פשוט מפספסים.

יולי תמיר: והמערכת באופן קונסיסטנטית שמה את הדגש במקום הלא נכון.

יולי תמיר: התמקצעות חייבת להיות דווקא בגיל הרך.

יולי תמיר: מבחינתי שגננות שמלמדות או בגנים שעושים, אני ראיתי באור-עקיבא פרוייקט של מדע לילדים בגן.

יולי תמיר: כשיש לך פרוייקטים בגיל הגן, יש לך סיכוי שילד שהוא בא לבית הספר יתעניין ושיהיה לו את הכלים ללמוד את זה.

יולי תמיר: אז אנחנו תמיד הולכים הפוך וממקצעים את התיכון ומזניחים את החינוך היסודי.

יולי תמיר: לדעתי צריך באופן חד משמעי שתהיה התמקצעות לחינוך היסודי.

יולי תמיר: הדבר השני שצריך לעשות זה לתת תמריץ לתלמידים שלומדים מדעים, ללכת להוראה.

יולי תמיר: ומצדי שילכו להוראה ל- 5 שנים ואחבר כנסת ילכו לדברים אחרים.

יולי תמיר: והדרך לעשות את זה היא באופן מאוד פשוט - לממן תלמידים במדעים שילכו אחבר כנסת להוראה.

יולי תמיר: בכל העולם זה קיים.

יולי תמיר: שיש תמריץ להוראה.

יולי תמיר: לא בתור קריירה לכל החיים - אלא בתור איזשהו שלב שיעשה תלמיד שלמד מדעים - אם זה הנדסה, אם זה מקצועות אחרים - שבעצם יממן את לימודי על ידי מלגה ויחזיר אותה בהוראה.

יפה ויגודסקי: אנחנו עשינו ניסוי שהתחלנו אותו לפני חמש או שש שנים יחד עם צה"ל.

יפה ויגודסקי: ואפשרנו יחד עם המל"ג, לבוגרי מערכת החינוך, בוגרי מדעים או טכנולוגיה להכשיר את עצמם לתואר ראשון פלוס תעודת הוראה במוסדות להשכלה גבוהה.

יפה ויגודסקי: במסגרת עתודה טכנולוגית, את הבנות שחררנו בכלל משירות צבאי ואפשרנו להן את השירות הצבאי לעשות בהוראה במקום שירות צבאי רגיל, להחזיר את השנים בהוראה.

יפה ויגודסקי: ומהבנים דרשנו רק שנה אחת של שירות צבאי, אבל גם היא בהדרכה של התחום הזה.

יפה ויגודסקי: אני רוצה להגיד שלמרות שזה היה חינם אין כסף, למרות שהיתה דחייה צבאית ולמרות שבאמת ניתנו המון פריבילגיות למוכשרים בהוראה, מספר הפונים היה מאוד מצומצם.

יפה ויגודסקי: עליונה.

יפה ויגודסקי: והצענו להם את המסלול הזה.

יפה ויגודסקי: צה"ל פנה אליהם, אנחנו פנינו אליהם.

יפה ויגודסקי: היה מאוד קשה לשכנע אותם.

ב: לפי דעתי, לא הייתי מרימה ידיים.

ב: אני חושבת שצריך לחשוב היטב איך מגייסים.

ב: ויכול להיות שתלמידים הם הבשלים והמעצימים לזה, הם דווקא אלה שהם כבר בוגרי צבא.

ב: כי לפני צבא יש רתיעה מלהתחייב.

ב: אנשים אולי קצת פחות בשלים לקבל החלטה כזאת.

ב: לעומת זה כשהולכים לאוניברסיטה כבר מתברר להם שהם צריכים לשלם, זה יקר והם לא תומכים בעצמם - יכול להיות שגיוס בשלב יותר מאוחר, אחרי צבא.

ב: יניב תוצאות טובות יותר.

יפה ויגודסקי: התאחדות תעשיות אלקטרוניקה והתאחדות התוכנה ויצאנו עם שתי קבוצות של נפלטי היי-טק שממנו להם לימודים, הסבה להוראה, כלומר בוגרי טכניון, בוגרי בתי ספר להנדסה ויצאנו עם שתי קבוצות כאלה.

יפה ויגודסקי: צר לי להגיד, אבל רק בערך כ- 55 אחוז נקלטו במערכת.

יפה ויגודסקי: מחיה מה שהם מקבלים ועשינו את זה לאורך שנה ומיד אחרי זה, הלימודים שולבו יחד עם התנסות בתוך בתי הספר.

יפה ויגודסקי: וב-1 לספטמבר לשנה לאחר מכן, הם השתלבו כבר בתוך המערכת.

אמנון צ'רנוקה: בסטודנטים שלומדים לקראת תואר ראשון פלוס תעודת הוראה במכללות אקדמיות ובאוניברסיטאות.

אמנון צ'רנוקה: לפני חמש דקות כתבתי פתק לפרופ' מנור, שמעתי שהוא מהוראת המדעים בטכניון, ויש לנו הקצאה של כ-100 מלגות שהם למעשה הלוואות מותנות.

אמנון צ'רנוקה: שבמידה ואדם שמקבל את הכסף, ולאחר סיום הכשרתו הוא נקלט במערכת החינוך ובא לעבוד בהוראה, הוא לא צריך להחזיר כבר את הכסף.

אמנון צ'רנוקה: המלגה היא בגובה שכר הלימוד המלא שלו במוסד האקדמי.

אמנון צ'רנוקה: אני שולח לטכניון מדי שנה, אני שואל אותם כמה מלגות אתם מבקשים?

אמנון צ'רנוקה: הם אומרים לנו, תשלח לנו 10 טפסים, אבל בטכניון מנצלים מדי שנה אולי אחד.

אמנון צ'רנוקה: רוב המלגות מנוצלות במכללות אקדמיות לא באוניברסיטאות, כמו המכללה של אורט בתל-אביב שמנצלים את מיטב המכסות.

אמנון צ'רנוקה: חולון ניצלה בזמנו חלק מהמכסות.

נפתלי ויטמן: (1) - לפירוט המכללות אני מעדיף ששרה או יפה ידברו על המכללות כולל להוראה טכנולוגית וכו' של משרד החינוך.

נפתלי ויטמן: (2) - אוניברסיטאות - באוניברסיטאות הדברים נעשים על ידי הלימודים בתעודות הוראה לבוגרים בתחומי המדע: מתמטיקה, פיזיקה, ביולוגיה וכו'.

נפתלי ויטמן: כאשר תלמידים נכנסים או בשנה ג', אם זה לימודים של שלוש שנים, או אחרי שנה ג'.

נפתלי ויטמן: או בשנה ג' ואז הם לומדים ג' ועוד שנה.

נפתלי ויטמן: או הם מסיימים את הבוגר ואז הם לומדים שנה אינטנסיבית או שנה וקצת.

נפתלי ויטמן: וכאן יש מומחים גדולים ממני כמו דוד חן, זמירה ואח', שיגידו את הדבר הזה.

נפתלי ויטמן: דוגמא יפה שמרים הזכירה אותה - אחת מני רבות - יש בתוכניות זרים יפים וכו'.

נפתלי ויטמן: אבל דוגמא שמרים הזכירה אותה שהיא מאוד יפה לדעתי - זו הדוגמא של החטיבה להוראת המדעים של אוניברסיטת חיפה שבפועל היא מתנהלת ולומדים בה באורנים.

נפתלי ויטמן: זאת אומרת, יש גם את הצד האקדמי של אוניברסיטת חיפה וגם את צד ההכשרה המעשית המצוינת, אם מותר להגיד, שהתפתחה במשך שנים רבות באורנים.

נפתלי ויטמן: עוד שני דברים - אחד, יש חטיבה להוראה שלא הוזכרה כאן - להוראה במכללה האקדמית להנדסה אורט בראודה, שאנחנו חשבנו שתהיה גם דגם למכללות טכנולוגיות אחרות, כמו מכללה אקדמית להנדסה אורט בראודה שבכרמיאל והיא טובה מאוד.

נפתלי ויטמן: שבאמת היה בדיוק לנושאים האלה.

אילן שלגי: האם במקצועות המדעים המצב הוא, אני מנחש, פחות טוב מאשר במקצועות האחרים.

אילן שלגי: מה המצב לגבי המורים בכיתות הגבוהות?

שרה זיו: טוב.

שרה זיו: יש לו נתונים.

שרה זיו: אבל כדי להשלים מה ששאלת קודם, אנחנו נותנים 235 מלגות מעו"ף למורים למדעים.

ציון שבת: שהתקבלו ב-10 השנים האחרונות.

ציון שבת: ודאי שיש עדיין הרבה מורים שאינם בעלי תואר שני בחינוך התיכון.

ציון שבת: הרוב הגדול הוא בותק של למעלה מ- 10 שנים.

ציון שבת: כי אז עד ז' לא היתה מחויבות ואז עדיין ההשכלה הגבוהה של רמת תואר שני ומעלה היתה יחסית נדירה אצל מורים.

ציון שבת: ב- 10 השנים האחרונות אחוז המורים שהכשירו את עצמם לתואר שני, הוא גבוה מאוד.

ציון שבת: זה נכון כמעט לגבי כל תחומי ההוראה של הכשרה לבגרות בסופו של דבר בכיתות י"א-י"ב.

ציון שבת: הדבר השני הוא, שאנחנו עדיין גם היום מדי פעם, וחלק מהמקומות, מקבלים מורים שאינם בעלי תואר שני מכיוון שפשוט בחלקים גיאוגרפיים של מדינת ישראל, או בתחומים מסוימים, אם לא נקבל אותם - לא יהיו מורים באותו מקום.

ציון שבת: בכל מקרה לצד זה צריכה להיות ההכשרה הפדגוגית ואני אגב חושב שכל בעל מקצוע שהתמחה בתחום דיסציפלינרי באקדמיה - כל מה שחסר אחבר כנסת - זה לעשות לו את ההכשרה הפדגוגית כדי להפוך אותו למורה באותו תחום שהוא התמחה בו.

אמנון צ'רנוקה: אבל אני ברשותך רוצה להתייחס לנושא כח-אדם טכנולוגי.

אמנון צ'רנוקה: לעניות דעתי כאשר מדברים על מורים או כח-אדם להוראה במערכת החינוך - יש לעושת הבחנה בין שני דברים.

אמנון צ'רנוקה: בין דרישות הכוונה להוראה של מורים שעומדים להיכנס לתוך המערכת ומורים קיימים במערכת.

אמנון צ'רנוקה: כל החלטה שמשרד החינוך יקבל לגבי כח-אדם בהוראה, לא ניתנת לביצוע על ידי החלפתם של מורים אלה באלה.

אמנון צ'רנוקה: לכן מורים שקיימים בתוך המערכת, שעובדים 5-10-20 שנה שהם תקועים בתוך המערכת, ההתייחסות לגבי השכלתם של האנשים האלה, היא פחות רלוונטית.

אמנון צ'רנוקה: למרות שמערכת החינוך עשתה ב- 10 השנים האחרונות והשקיעה משאבים רבים מאוד על-מנת לשדרג את השכלתם של המורים, לפחות בתחום החינוך הטכנולוגי.

אמנון צ'רנוקה: בזמנו בחינוך הטכנולוגי היו מדריכים מקצועיים, אנחנו עשינו להם שדרוג להנדסאים.

אמנון צ'רנוקה: עשינו שדרוג למהנדסים במימון מלא של המדינה.

אמנון צ'רנוקה: ולא מעט מורים ותיקים במערכת שדרגו את השכלתם והם היום בעלי תואר אקדמי.

אמנון צ'רנוקה: לגבי מורים חדשים שנקלטים בתוך המערכת - הדרישה אחרת היא לתואר אקדמי כמו בחינוך היום.

שלמה וינר: וכמה מוכנים לבוא.

שלמה וינר: הבעיה היא האיכות של מה שקורה בשטח.

שלמה וינר: אני מדבר מניסיון של כמה שנים באוניברסיטת בן-גוריון ששם אני מכיר את המורים שבאים לעשות תואר שני.

שלמה וינר: זאת אומרת, יש להם כבר תואר ראשון, הם באים לעושת תואר שני בהוראת מדעים וטכנולוגיה.

שלמה וינר: אז יש להניח שהם העילית של המורים בתחום הזה.

שלמה וינר: אני גם מדבר על ניסיון של עוד יותר שנים באוניברסיטה העברית.

שלמה וינר: ואני רוצה להתייחס באמת לאיכות של המורים האלה.

שלמה וינר: מקובל מאוד לתקוף את המורים, אני חושב שזה אחד הדברים השגויים ביותר שיש כאן.

שלמה וינר: וכל התקפה על המורים זה כמו שאנחנו תוקפים חיילים שעומדים במחסומים.

אילן שלגי: דבר מאשימים את המורים, בוודאי שיש הגזמה בעניין הזה.

שלמה וינר: זה מקרין גם על האיכות של הלמידה וההוראה באוניברסיטאות.

שלמה וינר: זה גם מקרין על האיכות של הלמידה וההוראה במכללות.

שלמה וינר: וזה מקרין על האיכות של ההוראה והלמידה בבתי הספר.

שלמה וינר: אולי יסודי לא, כי שם זה דברים אחרים, זה קצת יותר יחסים בין מורה ולתלמיד.

שלמה וינר: זו אימא כזאת או אבא כזה שדואג לילדים ודואג להם להתפתחותם האמוציונלית גם כן.

שלמה וינר: אבל מחטיבות ביניים ואילך הלמידה לצערי היא לא משמעותית, היא לא רלוונטית, אנחנו נכשלים בזה שאנחנו מעבירים חומר.

שלמה וינר: וזה אני אומר מחטיבות ביניים עד האוניברסיטאות.

שלמה וינר: אנשים לומדים קורסים, שואלים אותם אחבר כנסת מה למדת בקורס הזה - אין להם מושג מה הם למדו, אבל הם עוברים את הבחינות.

שלמה וינר: זאת אומרת, יש פה איזה מין דפוס שמכינים אנשים לבחינות, גם משרד החינוך לצערי תורם הרבה מאוד לדבר הזה.

שלמה וינר: כי מה שמעניין אותו זה איך נבחנים בטימס ובפיזה ובכל מיני המבחנים שאנחנו כל יום מנצלים אותם.

שלמה וינר: ומה שקורה פה שיש חולה שיש לו לחץ דם גבוה מאוד, העורקים שלו סתומים, יש לו גם סוכרת.

שלמה וינר: והוא בא לרופא, והרופא נותן לו אספירין כי יש לו במקרה חום או לא במקרה.

שלמה וינר: אז נותנים כל רגע אספירין וכל רגע שני מודדים את החום.

שלמה וינר: ואז הנה עוד מבחן ויגידו שאנחנו במקום 30 ולא במקום שחשבנו וכו'.

שלמה וינר: יש פה איזה דבר שצריך לשנות אותו מן המהות.

שלמה וינר: אני חושב שכדאי להסתכל במכתב של פרופ' גלילי שמדבר על זה.

שלמה וינר: זאת אומרת, האוניברסיטאות לא מכשירות נכון את המורים, משום שהאוניברסיטאות מזלזלות במורים.

שלמה וינר: אני מדבר על הפקולטות למדעי הטבע ששם זה קורה.

שלמה וינר: הפקולטות למדעי הטבע וזה אני מכיר מקרוב מהאוניברסיטה העברית, לא מאפשרות קורסים מיוחדים למורים.

שלמה וינר: הם אומרים, אתם תלמדו את מה שכולם לומדים.

שלמה וינר: ולכן חומר שהם לומדים הוא לא רלוונטי כל-כך לבית הספר.

שלמה וינר: המורה בעצמו צריך לעשות את ההתאמה ואיך הוא יעשה את זה, אין לו כלים.

שלמה וינר: במכללות קרה אסון נוסף.

שלמה וינר: קרה אסון של מה שנקרא אקדמיזציה, זה בסדר שהם דורשים תואר אקדמי - אבל צריך להיות מה טוב, מלמדים את המורים קורסים שהם לא מבינים אותם, יש סילבוס.

שלמה וינר: הסילבוס דומה לקורסים מה שבאוניברסיטאות, אבל יש תווית של אקדמיזציה.

שלמה וינר: אז מלמדים אותם קורסים, הם לא יכולים להשתמש בזה משום שזה לא רלוונטי.

שלמה וינר: הם לא יודעים איך לתרגם את זה לכיתה.

שלמה וינר: דבר האחרון זה התוויות - פעם כשאני למדתי אז למדתי חשבון ביסודי.

שלמה וינר: בגן בכלל לא למדתי שום דבר.

שלמה וינר: עכשיו לומדים מתמטיקה בגן ילדים כבר.

שלמה וינר: מה זה המתמטיקה הזאת - אותו דבר זה הטכנולוגיה.

שלמה וינר: יש מחסור במהנדסים כל הזמן - אז מה נעשה - נעשה את התווית.

שלמה וינר: עכשיו יש שיעור בטכנולוגיה - מה לומדים שם - השד יודע מה.

שלמה וינר: תדבר עם אנשים שונים במערכת שממונים על החינוך הטכנולוגי - אם יש שם 10 אנשים, תמצא אולי 30 דעות.

שלמה וינר: כל אחד מחליף את דעתו, מה זו בדיוק טכנולוגיה מיום ראשון או יום חמישי.

שלמה וינר: לכן יש פה בלבול מוחלט.

שלמה וינר: במקום להיות ממוקדים ולעסוק בבעיה העיקרית - עוסקים בקטנות ובסטטיסטיקות.

תמר אריאב: שמלמדים במערכת החינוך זה דבר מאוד בעייתי, כי תוכנית הלימודים מערכת החינוך משתנה חדשות לבקרים.

תמר אריאב: צריך באמת ידע חזק ואחת מהדיסיפלינות בתחומי מדעי הטבע והרבה מאוד עבודה במה שנקרא, דידקטיקה דיסציפלינרית.

תמר אריאב: את זה עושים טוב אני חושבת, גם במכללות וגם באוניברסיטאות.

תמר אריאב: לגבי משיכת סטודנטים לתחומים האלה, גם בתכניות המצוינות במכללות לחינוך שהן תוכניות מאוד אטרקטיביות, תוכניות יותר מואצות מבחינת הזמן, מלגות וכו', דרישות כניסה גבוהות - האנשים שבאים, לא בוחרים הרבה בתחומי מדע הטבע.

תמר אריאב: זאת אומרת, יש משהו בסיסי שמרתיע אנשים או שהם לא למדו את זה בתיכון, מפחדים מהתחומים האלה, זה נראה להם תובעני.

תמר אריאב: תוכנית הלימודים גם יותר דורשת, פשוט לא באים.

תמר אריאב: זאת אומרת, גם כשעושים מאמצים למשוך אנשים טובים - זה מאוד קשה.

תמר אריאב: בין האנשים שבאים, מהנדסים, נפלטי היי-טק וכו', שבאים ללמוד חלקם לא מצליחים להחזיק מעמד בבית הספר בגלל תנאי העבודה הבלתי נסבלים.

תמר אריאב: הם באים ללמד, הם לא יכולים להסתדר עם המשכורת.

תמר אריאב: אני פשוט מכירה גם באופן אישי כמה אנשים כאלה.

תמר אריאב: לא יכולים להסתדר עם המשכורת, הם כל הזמן מחפשים עבודות אחרות ונוספות ושיעורים פרטיים.

תמר אריאב: הם מנסים לחזור להיי-טק.

תמר אריאב: מנקודת מבט של המל"ג אני בכל זאת רוצה לדבר על נקודה אחת.

תמר אריאב: המל"ג מאשר את כל תוכניות ההכשרה להוראה במכללות החינוך.

תמר אריאב: משום שהתוכניות האלה הם חלק אינטגרטיבי מתואר אקדמי.

תמר אריאב: לכן יש בקרת איכות.

תמר אריאב: ובקרת איכות היא די גבוהה.

תמר אריאב: עד שנותנים היתר ואחבר כנסת אחרי ההיתר, יש ועדת מעקב עד שנותנת הסמכה.

תמר אריאב: יש בקרת איכות לפחות על תכנית הלימודים, על רמת הסגל וכו'.

תמר אריאב: באוניברסיטה, אני לא מדברת על תוכניות לתואר שני שהם בהוראת מקצוע - על התכניות לתעודת הוראה אינן מגיעות למל"ג.

תמר אריאב: ולמל"ג אין שום say לגבי מה שקורה שם.

תמר אריאב: אני לא אומרת שהאיכות לא טובה - אני רק אומרת שמנקודת מבט של המל"ג, הכשרת המורים לתעודת הוראה בכלל ובפרט בתחומים האלה - פשוט לא נמצאת על שולחן המל"ג.

יהודית לפידות: העובדה שהתוצאות במיצ"ב לא משביעות רצון, אסור מזה להקיש ולומר שהמורה אשם ואופי ההכשרה במכללות לא בסדר.

יהודית לפידות: צריך להיות מאוד זהיר פה כי יש הרבה אלמנטים.

יהודית לפידות: הוא טוען למשל שההכשרה צריכה להיות של מורים ביסודי, פחות אקדמית ויותר מעשית.

יהודית לפידות: ולפחות חלק מהצוות של מכללות צריך להיות מורים.

יהודית לפידות: משתפים מורים למשל בבניה של תכניות לימודים.

יהודית לפידות: הרי הגישה התבניתית במתמטיקה והשפה כמכלול, מי בנה את התכניות האלה - מורים?

יהודית לפידות: אנשי אקדמיה.

יהודית לפידות: העניין של המיצ"ב, אני מביאה פה מסר מאנשים שבאמת נמצאים בשטח, ממורים למדעים.

יהודית לפידות: הם מבולבלים לחלוטין.

יהודית לפידות: מיצ"ב של תשס"ב זה X, בתשס"ג זה כבר לא בדיוק אותה פרופורציה בין הנושאים.

יהודית לפידות: זה לא בדיוק אותם נושאים, הם עד היום למשל לא יודעים מה יהיו התכנים של המיצ"ב השנה.

אירית פלד: בתחום החינוך המתמטי בלי להכיר את התחום.

אילן שלגי: אני רוצה לשמוע את אחד המפמ"רים.

דוד סלע: אנחנו מכשירים למהנדסים שסיימו הנדסה בפקולטות שקשורות למדעים והיה להם לימודי מדעיים ותחומי ההכשרה שלהם, עם השלמות מסוימות ללמד גם כן מדעים בחטיבה העליונה.

דוד סלע: כך שמבחינה זאת ציבור המורים הוא בהחלט עומד בסטנדרטים למעט מה שכאן אמנון הזכיר, מתרבה התופעה שהמורים הוותיקים הם בין המורים הטובים ביותר, אבל יכול להיות שהם בעלי תואר ראשון בלבד.

דוד סלע: בסך הכל, לפחות תואר שני במדעים.

אילן שלגי: לחדשים, או לסך הכל?

דוד סלע: מסיימי מכללות עם תואר B.Ed שעברו ועשו אחר כך תואר שני דיסציפלינרי באוניברסיטאות והם השתלבו יפה מאוד.

דוד סלע: בתחום שלי ישנו אחוז ניכר, בוודאי שלא מבוטל, של מורים בעלי רקע מארצות חבר העמים, שהסתבכו בשנים האחרונות.

דוד סלע: מטובי המורים.

דוד סלע: יכול להיות שבאופקים ובשדרות אין כרגע מורים והם נעזרים בכוחות חוץ.

דוד סלע: בן-גוריון.

דוד סלע: יולי תמיר אפשר לקבל מכם את הפיזור הזה, בבקשה?

אילן שלגי: שעברה שמענו חצי.

אילן שלגי: והפיזור שלהם לפי אזורים בארץ?

דוד סלע: תוכנית שקובעת את הסילבוס או משנה תוכנית - יושבים בצד אנשי האקדמיה גם מורים מהשדה וגם אנשי משרד החינוך.

דוד סלע: ותפקידם לאזן בצורה, אני חושב שלטעמי היא משביעת רצון מצד אחד, את הדרישות האקדמיות אולי שרוצות יותר להסתכל על subject meter עם האיזון החינוכי יותר.

יפה ויגודסקי: החינוך.

יפה ויגודסקי: אני רוצה להתייחס לזה ולהתייחס גם לנושא של הכשרת המורים שזה בעצם נושא הדיון.

יפה ויגודסקי: אנחנו יצאנו בתוכניות מאוד מובנות, שפיתחנו אותן יחד עם המוסדות להשכלה גבוהה, בתחומים של מדעים וטכנולוגיה.

יפה ויגודסקי: יש לנו תוכניות מובנות מגן הילדים ועד החטיבה העליונה.

יפה ויגודסקי: צריך לקחת בחשבון שבמקביל לתכניות הלימודים פותחו חומרי למידה גם בתוך האוניברסיטאות, בדרך כלל המחלקה להוראת המדעים.

יפה ויגודסקי: מערכת החינוך גם היא מפתחת תוכנית לימודים חדשה וחומרי למידה חדשים, ולא מתחילה מנקודת אפס.

יפה ויגודסקי: בתוך המערכת ישנם מורים קיימים, שחלקם קיבלו הכשרה מסוג מסוים, כמו המורה הכולל בבית הספר היסודי.

יפה ויגודסקי: היום המערכת שואפת יותר ויותר להגיע למושג שנקרא מורה מקצועי גם בתוך בתי הספר היסודיים.

יפה ויגודסקי: בחטיבות הביניים ובחטיבה העליונה אנחנו מדברים על מורים מקצועיים.

יפה ויגודסקי: לגבי המונח או המשפט הזה, "לא יודעים מה זה טכנולוגיה", יש תוכנית לימודים ברורה ובהירה מה זה אומר מדע וטכנולוגיה בכל אחת משכבות הגיל.

יפה ויגודסקי: יש תוכניות ברורות מאוד מה זה אומר טכנולוגיה בחטיבה העליונה.

יפה ויגודסקי: נכון שבתוך המערכת גם בתחום של מדעים וגם בתחום של טכנולוגיה - ישנם מורים שהגיעו בכלל ממקומות אחרים.

יפה ויגודסקי: ובמהלך השנים הפכו להיות המורים למדעים או מורים לטכנולוגיה.

יפה ויגודסקי: זה אותו דור שאנחנו מדברים עליו.

יפה ויגודסקי: לדוגמא, מורה למלאכה הפך להיות מורה לטכנולוגיה.

יפה ויגודסקי: אי אפשר להוציא אותו מתוך המערכת - המערכת עושה את הכל כדי להכשיר אותו ולהתאים אותו לתכניות הלימודים החדשות.

יפה ויגודסקי: נפרדים היום.

יפה ויגודסקי: לא ביסודי ולא בחטיבות ביניים, הם לא מקצועות נפרדים אלא זה מקצוע לימוד אחד.

יפה ויגודסקי: המורה למלאכה עבר את אותה ההכשרה שעבר המורה הכולל כדי ללמד את המקצוע שנקרא מדע וטכנולוגיה.

יפה ויגודסקי: למה אתה לא שואל אותי לגבי המורה הכולל - אותו דבר.

יפה ויגודסקי: המורה הכולל שההתמחות שלו יכולה להיות בעברית והוא נדרש ללמד מדע וטכנולוגיה בבית הספר היסודי - קיבל את ההכשרה של המורה למלאכה.

יפה ויגודסקי: חנה ויניק תספר לך על מסלולי הכשרה מאוד ארוכים, גם למורה חטיבות ביניים.

יפה ויגודסקי: מורה עם תואר ראשון בביולוגיה שצריך עכשיו ללמד את המקצוע החדש שנקרא, מדע וטכנולוגיה, מקבל השתלמות של 660 שעות, אחרי שהוא סיים תואר ראשון בבית הספר.

יפה ויגודסקי: כמובן שכשאנחנו על התהליך העכשווי, אותם מורים שיצטרכו ללמד מדע וטכנולוגיה בבית הספר היסודי ובחטיבות ביניים, אלו מורים שיצטרכו להתמחות בזה.

יפה ויגודסקי: אני רוצה לומר כאן משפט אחד שנאמר על ידי פרופ' דוד חן ואני חושבת שהוא נושא שצריך להישקל פעם נוספת.

יפה ויגודסקי: מאחר ובתוך המכללות להכשרת מורים אין ריצה אדירה להתמחות בתחום של מדעים לבית הספר היסודי ולחטיבות ביניים - אני חושבת שצריך לשקול את הנושא שמורים לתחומים האלה - יתמחו גם במוסדות להשכלה גבוהה, כדי שיהיו קאדר של מורים אקדמיים שתחום ההתמחות שלהם הוא במדעים וטכנולוגיה.

יפה ויגודסקי: על טכנולוגיה אין מה לדבר - זה חייב להיות מי שבוגר הנדסה או תחום אחר שלומד במוסד להשכלה גבוהה.

יפה ויגודסקי: כי לא יכול ללמד תעשייה וניהול או אלקטרוניקה מי שלא סיים תואר ראשון לפחות בתחום הזה.

יפה ויגודסקי: בשתי וועדות.

יפה ויגודסקי: ישנה וועדת דברת שדנה בנושא.

אילן שלגי: במכללה?

מרים בן-פרץ: תוצאות המיצ"ב והתוצאות במבחנים הבינלאומיים הם לאו דווקא באשמתם של המורים או הכשרה.

מרים בן-פרץ: יש פה רקע סוציו-אקונומי, יש פה הרבה מאוד בעיות במדינה רב-תרבותית כמו שלנו.

מרים בן-פרץ: אז לזרוק את הכל על המורים ועל ההכשרה, זה לחפש את מה שאיבדנו מתחת לפנס.

מרים בן-פרץ: הערה שנייה, בעניין הוראת המדעים, יש פתרונות במערכת.

מרים בן-פרץ: המוסד "חמדה" בתל-אביב, הינו מוסד מעולה להוראת המדעים שמנסה להתגבר על המחסור במורים טובים למדע על ידי זה שבמקום להביא את המורים לתלמידים -מביאים את התלמידים למורים.

מרים בן-פרץ: עם מעבדות מאוד מפותחות.

מרים בן-פרץ: וזה דבר שצריך לאמץ אותו.

מרים בן-פרץ: הערה שלישית - אני קוראת פה במסמך הרשמי של משרד החינוך.

מרים בן-פרץ: הערה אחרונה - אף אחד לא טען, בכל העולם אין מי שטוען וגם לא סביב השולחן הזה, שמספיק שאנשים יידעו את הדיסיפלינה והם כבר יהיו מורים.

מרים בן-פרץ: כבר אין דבר כזה, לא באוניברסיטאות, לא במכללות, לא בארצות הברית ולא בישראל.

מרים בן-פרץ: חשוב הבסיס הנכון בדיסיפלינה, עם הכשרה נכונה מידע תוכן פדגוגי.

מרים בן-פרץ: את זה יכולים לעשות בכל המוסדות ואני מסכימה עם מה שתמר אמרה.

אילן שלגי: מהגב' זיו שקיימת מגמה, שהמורים המתמחים-המקצועיים ייכנסו כבר לכיתה ג'.

שרה זיו: אותה מזה שלא ילכו ליסודי - אם לא ישתנו שם התנאים.

מרים בן-פרץ: והולכים למתמטיקה.

מרים בן-פרץ: ויש ניסיון של האוניברסיטה העברית וגם של מוסדות אחרים, איך אפשר לגייס אותם למספר שנות הוראה.

מרים בן-פרץ: בסך הכל זה יכול להיות לברכה.

מרים בן-פרץ: אבל את המאגר הזה שכבר פנו למדעים או למתמטיקה הם לא באים למכללות.

מרים בן-פרץ: אם הם טובים במתמטיקה או במדעים - הם לא באים למכללות.

מרים בן-פרץ: ולכן צריך לנצל את אלה שבאים לאוניברסיטה.

דוד אליאס: החינוך וגם המערכת הפוליטית, לא לתקוף את המורים - להביא אותם למצב שאנשים יראו את המערכת כמערכת טובה שכדאי לבוא אליה.

אילן שלגי: הוועדות - וועדת החינוך והתרבות וועדת המדע והטכנולוגיה קוראות למשרד החינוך והתרבות לחזק את לימודי המדעים והטכנולוגיה בעיקר לגיל הרך.

אילן שלגי: הוועדות קוראות למשרד לגרום לכך שבמכללות להכשרת מורים יוכשרו מורים למדע וטכנולוגיה במספר הנדרש למערכת החינוך.

אילן שלגי: במיוחד לבתי הספר היסודיים ולעשות מאמץ להשלמת החסרים.

אילן שלגי: הוועדות קוראות למשרד לאשר גם לאוניברסיטאות, להכשיר מורים למדע וטכנולוגיה לבית הספר היסודי.

אילן שלגי: הוועדות משוכנעות כי הכשרתם של מורים למדעים צריכה להיות אקדמאית, כי הכשרת מורים לטכנולוגיה - תהיה אקדמית במקצועות ההנדסה והמחשבים.

אילן שלגי: הוועדות מודאגות מהמצב בו רק החל מכיתה ז' על המורה להיות בעל התמחות ספציפית.

אילן שלגי: הם שמעו מנציגי המשרד הצהרה על כוונה לשבץ כבר מכיתה ג' מורים מקצועיים במתמטיקה ובמדעים.

אילן שלגי: והם קוראות לו לאכוף מדיניות זו ולוודא כי היא אומנם מתבצעת בפועל.

אילן שלגי: הוועדות משוכנעות כי על מורים למדע וטכנולוגיה לכיתות י"א-י"ב להיות בעלי תואר שני ומבקשות מהמשרד להעביר אליהן נתונים על אחוזי המורים בעלי תואר שני להוראת המדעים לפי אזורים ויישובים בארץ, בהבחנה בין מקצוע למקצוע.

אילן שלגי: הוועדות קוראות למערכת לתמרץ סטודנטים למלגות משמעותיות להוראת המדעים וכן בהעמדת הלוואות עומדות שתהפוכנה למענק לאחר מספר שנות הוראה.

אילן שלגי: אני מבקש להודות לכולם.

אילן שלגי: כמובן שלא סיימנו, אבל אני חושב שהצלחנו להקיף די הרבה בשעה וחצי.

אילן שלגי: אנחנו נחזור לנושא הזה ובאמת תודה רבה לכולם.