ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 52, 2004-01-26 11:30

אופיר פינס-פז: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להתנצל בשמה של יושבת-ראש הוועדה, חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך, שעקב מחלה נבצר ממנה להשתתף בדיון.

אופיר פינס-פז: אני מאחל לה רפואה שלמה ומהירה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להודות לכול האורחים שהגיעו לישיבה לציון שנה לאסון מעבורת החלל "קולומביה" והשלכות האסון הזה על חקר החלל וההתנהגות הישראלית בהקשר הגלובלי.

אופיר פינס-פז: הציבור הישראלי כולו הזדעזע, הייתי אומר שאפילו עבר טראומה, בהקשר זה, משום שאילן רמון, זכרונו לברכה, השתתף כאסטרונאוט הישראלי הראשון בחלל והרגשנו כאילו כל אחד ואחד מאתנו נמצא על מעבורת החלל.

אופיר פינס-פז: עקבנו אחריו, אחר ההכנות שלו, עקבנו אחר השהייה שלו, היינו צמודים למקלטי הטלוויזיה גם לקראת הנחיתה וכשהעניין הסתיים באסון הרגשנו כאילו נלקח מישהו מהמשפחה שלנו, כי הרגשנו אליו קשר בלתי אמצעי וחזק.

אופיר פינס-פז: אין ספק שמדובר באסון כואב וכבד, בטראומה של ממש.

אופיר פינס-פז: האסון הזה נחקר על-ידי הגורמים האמריקנים והתקבלו המסקנות כפי שהיו.

אופיר פינס-פז: אני לא רוצה להרחיב בעניין הזה, אולי אחרים שמבינים יותר בחקר החלל יכולים לנתח מה הביא לאסון, אם באמת המעטפת שהשתבשה בהמראה היא שהביאה לאסון בנחיתת המעבורת.

אופיר פינס-פז: אני בוודאי לא יכול לשפוט.

אופיר פינס-פז: אנחנו רוצים לקוות שהאסון הזה, עם כל הצער הנורא שבו, לא יגרום לכך שישראל תתנתק מהמדע ומהמחקר בחלל.

אופיר פינס-פז: הבהרנו את זה הבהר היטב לרשויות האמריקניות וגם לדרגים הפוליטיים בארצות הברית.

אופיר פינס-פז: לפי מיטב הבנתי גם קיבלנו הבטחה שנמשיך להיות מעורבים בחקר החלל באמצעות ארצות-הברית.

אופיר פינס-פז: אני מבין שארצות-הברית תקבל בברכה שליחת אסטרונאוט ישראלי נוסף לחלל באמצעותה.

אופיר פינס-פז: קראתי השבוע ראיון עם בנו של אילן רמון, זכרונו לברכה, שהביע שאיפה להיות אסטרונאוט בחלל.

אופיר פינס-פז: זה בהחלט מעורר הערכה.

אופיר פינס-פז: בכלל, הדרך שבה המשפחה קיבלה את האסון הכבד הזה מעוררת התפעלות.

אופיר פינס-פז: אין לנו אלא להתנחם בכך שחקר החלל יימשך.

אופיר פינס-פז: נחכה לראות מה קורה במאדים, ימצאו מים או לא, או שימצאו רק שרידים של מים.

אופיר פינס-פז: בכל מקרה, אני מקווה מאוד שישראל תמשיך להיות שותפה, אומנם זוטרה, אבל שותפה לחקר החלל.

אופיר פינס-פז: כאמור, חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך הכינה את הישיבה הזאת.

אופיר פינס-פז: בפתח הישיבה אני מבקש לקרוא את דברי הפתיחה שלה, כפי שהעבירה לי אותם.

אופיר פינס-פז: היא כותבת כך: "מן החלל נראית ישראל קטנה ומקסימה", כך הזכיר לנו אילן רמון, זכרונו לברכה, מסיפון ה"קולומביה".

אופיר פינס-פז: בעינינו היה זה אך טבעי שאיש מקסים זה יעניק לנו מבט על עצמנו מנקודת מבט שונה ומאוד לא יום-יומית.

אופיר פינס-פז: אין פלא שאיש זה נבחר לייצג את ישראל כאסטרונאוט הישראלי הראשון.

אופיר פינס-פז: לא מפתיע שבקלות רבה הוא חיבר את כל פלגי הארץ הזאת, שהצית בישראלים את רוח התעוזה, הסקרנות והדמיון, שהפך את כולנו לחובבי חלל ומדענים בפוטנציה.

אופיר פינס-פז: לא מפתיע, משום שאילן רמון, עם ההיסטוריה שלו כבן לניצולי שואה או כטייס קרב, המקצועיות והרצינות שהפגין בעת שירותו על ספינת החלל, או אפילו רק חיוכו הנבוך והמבויש, אילן רמון היה לאדם שתאם בעיני רוחנו לאותו ישראלי אידיאלי, שכל כך כל להזדהות עימו, לאיש שאנו מחפשים סביבנו יום-יום ולרוב מתקשים למצוא.

אופיר פינס-פז: אילן רמון הזכיר לנו את הטוב שבנו: את האומץ לעמוד בפני אתגרים, את היצירתיות וההתלהבות שבעבודה המדעית, וגם את אהבת האדם - ולו בשיר שבחר או בגעגועים ששלח לאישתו ולילדיו.

אופיר פינס-פז: "עבורי, כנציגת ציבור, אילן רמון הוא גם דוגמה ומופת, איש מקצוע מיומן העושה מלאכתו באחריות ובחריצות, ובאותה עת הוא גם רגיש לרגשות הציבור וער לעובדה שהוא מייצג את כלל אזרחי המדינה.

אופיר פינס-פז: הדבר התבטא היטב בחפצים שבחר לקחת עמו אל החלל.

אופיר פינס-פז: "ישיבה זו של ועדת המדע והטכנולוגיה נועדה להעלות על נס את זכרו של אילן רמון, אך בה בעת לשפוך אור ולחשוף בפני הציבור ונציגיו את כל המערכת המדעית והטכנולוגית העוסקת בפעילות החלל בישראל.

אופיר פינס-פז: פעילות ענפה זו, הכוללת מחקרים תיאורטיים וניסויי מעבדה, תצפיות אסטרונומיות ומדידות אטמוספיריות, פיתוחים אופטיים ושכלולים הנדסיים, בניית לוויינים ושיגורי רקטות, מדהימה בהיקפה הרחב ובתוצאותיה האיכותיות, אבל היא רק קצה הקרחון למה שעוד נכון לנו.

אופיר פינס-פז: אם רק נעז לחרוג מהבלתי אפשרי של היום אל המציאות של המחר ונשקיע בנושא החלל את המשאבים הראויים, כי אז אילן רמון, זכרונו לברכה, יהיה שם ראשון ברשימה ארוכה של הישגים.

אופיר פינס-פז: "מדעי החלל אינם נשארים נחלתם הבלעדית של העוסקים במדעים פלנטריים.

אופיר פינס-פז: אם נתייחס לדוגמה האמריקנית נראה כיצד השקעה בהנדסת חלל ובחקר החלל הפכה את האומה האמריקנית למעצמה טכנולוגית עשירה, שמטיבה עם בניה בשלל נושאים שנגזרו מנושא החלל אל תחומים רבים נוספים, כמו מחשוב, תקשורת, רפואה ועוד.

אופיר פינס-פז: "עלינו, בכנסת ובמשרדי הממשלה, לנצל את המומנטום שהעניק לנו אילן רמון, ולהשקיע גם בחינוך, לילדים ולקהל הרחב, ולחזק את הקשר שבין האקדמיה לבין בתעשייה ולהרחיב את שיתוף הפעולה עם בעלות בריתנו וגם עם שכנותינו.

אופיר פינס-פז: "בהקשר זה, ברצוני לסיים דווקא בציטוט של האסטרונאוט הסעודי הראשון, שהצטרף לטיסת המעבורת ב-1985: 'ביום הראשון, הצבענו כולנו על ארצותינו השונות, ביום השני הצבענו על היבשות שמהן באנו, ביום השלישי כבר היה ברור לכולנו שכדור הארץ הוא אחד ויחיד'.

אופיר פינס-פז: כך שגם תקוות השלום מהדהדת מחקר החלל, ולו נרוויח רק זאת מהשקעה בפעילות החלל, דיינו".

אופיר פינס-פז: תודה לחברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך.

אופיר פינס-פז: אני מבקש להודות גם לחברי הכנסת שהצטרפו אלינו.

אופיר פינס-פז: שר המדע יצטרף במהלך הדיון.

אופיר פינס-פז: אני מבקש ממר אבי הר-אבן, מנהל סוכנות החלל הישראלית, להציג את המצגת על פעילות החלל.

אופיר פינס-פז: נמצא אתנו גם פרופ' יובל נאמן, שהיה שר המדע, זכור לטוב.

אופיר פינס-פז: נדמה לי שבתקופתו הוקמה סוכנות החלל הישראלית.

אבי הר-אבן: אני אנסה להציג את פעילות החלל, בעיקר בתחום האזרחי, אבל אני אזכיר גם את אותם נושאים שנבנו בחלקם על התשתית הקיימת ושמתבצעים על ידי מערכת הביטחון.

אבי הר-אבן: סוכנות החלל, בניגוד להרבה גופים ואגפים, היא גוף שהוקם על-פי החלטת ממשלה.

אבי הר-אבן: תפקידיו הם: ניהול ותיאום תוכנית החלל האזרחית, מימון פעילות אקדמית - כי אנחנו גוף שנמצא בתוך משרד המדע ועוסק בפעילות מדעית - קידום טכנולוגיות חלל לטובת המגזר הפרטי והממשלתי וקיום שיתוף פעולה בין-לאומי עם מדינות אחרות בתחום החלל.

אבי הר-אבן: אני אציג לכם לא מעט מדינות שלפי יוזמתם הוקם שיתוף פעולה אתם.

אבי הר-אבן: לקחנו על עצמנו גם את נושא קידום החינוך הטכנולוגי בקרב הנוער.

אבי הר-אבן: בנושא זה אנחנו עובדים הרבה עם משרד החינוך.

אבי הר-אבן: אני חושב שאנחנו עובדים בצורה יפה.

אבי הר-אבן: הפעילות שלנו כלפי העולם הוצהרה ב-1988 כששיגרנו את הלווין הראשון שלנו "אופק-1" והוכחנו לכול העולם שיש לנו יכולת להכניס מדענים לחלל, בלי להיות תלויים בגורמים חיצוניים.

אבי הר-אבן: בכך נכנסנו למועדון מאוד אקסקלוסיבי, שעד היום יש בו רק שמונה מדינות.

אבי הר-אבן: הצטרפנו שלושים שנה אחרי ברית המועצות ששיגרה ב-1957 את הספוטניק הראשון.

אבי הר-אבן: למדנו מאחרים ולאור זאת הפעילות שלנו מאוד ממוקדת.

אבי הר-אבן: אני חושב שהיא מאוד מעניינת גם מבחינה מדעית וגם מבחינה טכנולוגית.

אבי הר-אבן: היו לנו שיגורים נוספים מ-92 ועד 2003.

אבי הר-אבן: בשקף המוצג עתה אפשר לראות את הלוויינים השונים, החל ממשגר הלוויינים "שביט", שבאמצעותו שיגרנו את "אופק" שיוצר בארץ.

אבי הר-אבן: "עמוס 2" למשל שוגר לפני פחות מחודש.

אבי הר-אבן: אפשר לראות גם את "אופק-1", "טכסאט", לוויין סטודנטים ו"אופק" 3 ו-5.

אבי הר-אבן: אני אציג דוגמה לאחת היכולות של אותו לוויין מסחרי.

אבי הר-אבן: אני אציג כמה צילומים אקראיים.

אבי הר-אבן: למעשה באמצעות הלוויין המסחרי אנחנו מצלמים כל מקום בעולם.

אבי הר-אבן: התמונות הללו נמכרות, ולולא אילוצים מדיניים היינו יכולים להיות ראשונים בעולם שיש להם צילומי לוויין מסחריים ברזולוציה כזאת.

אבי הר-אבן: מכל מיני סיבות ואילוצים פוליטיים שלא היו תלויים בנו, אחרים הקדימו אותנו.

אבי הר-אבן: יש לנו בהחלט במה להתגאות היום.

אבי הר-אבן: תמונה צבעונית אחרת שאתם רואים היא של סטוקהולם.

אבי הר-אבן: עתה אתם רואים צילום מזמן מלחמת המפרץ, תמונה של ריאו דה ז'נירו.

אבי הר-אבן: אפשר לומר שהיום הכל חשוף.

אבי הר-אבן: כרגע יש לנו חמישה לוויינים תוצרת עצמית שחגים בחלל, שני לוויינים "עמוס 1" ו"עמוס 2", לוויין "ארוס", שהוא לוויין מסחרי, ו"אופק 5" שהוא לוויין שעומד לרשות מערכת הביטחון.

אבי הר-אבן: "טכסאט" הוא לוויין סטודנטים שנבנה בטכניון, שוגר ב-1998 והוא עדיין פעיל.

אבי הר-אבן: דרך אגב, מן הראוי לציין את התרומה של העלייה הרוסית שהיתה מאוד משמעותית בלוויין "טכסאט".

אבי הר-אבן: סוכנות החלל שלנו עוסקת גם בניהול פרוייקטים אינטגרטיביים.

אבי הר-אבן: יש לנו מספר פרוייקטים שבהם מעורבות התעשייה והאקדמיה.

אבי הר-אבן: כידוע, האקדמיה תמיד דורשת דברים מאוד מתוחכמים, והתעשייה, עם כל ההתקדמות, יכולה לספק רק מה שיודעים לעשות.

אבי הר-אבן: כשמדובר גם בכספים אנחנו מערבים את הגוף האינטגרטיבי.

אבי הר-אבן: לדוגמה, "טכסאט" הוא הראשון .

אבי הר-אבן: "טאווקס" הוא לוויין שהתחיל עם הרוסים וכנראה שנשגר אותו עם סוכנות החלל ההודית.

אבי הר-אבן: "סלושסט" הוא לוויין מחקר מדעי שנעשה בשיתוף עם ההולנדים.

אבי הר-אבן: "דויד" הוא מצלמה מאוד מתוחכמת שפיתחנו.

אבי הר-אבן: הגרמנים הציעו לקרוא לה "דויד", כי אנחנו מצטיינים במזעור.

אבי הר-אבן: אמרו: מה שהמצלמות - גולית - יודעות לעשות, אתם תדעו לעשות עם "דויד".

אבי הר-אבן: אפשר לראות בתמונה את לוויין טכסאט" וכיצד הוא משולב יחד עם לוויינים אחרים.

אבי הר-אבן: לגבי הנושא של "טאווקס" - הטלסקופ היה אמור להיות משוגר על לוויין רוסי של 6.5 טון.

אבי הר-אבן: גם להם היו בעיות כלכליות והיום אנחנו מתכוונים לעשות את זה עם ההודים.

אבי הר-אבן: מצלמת "דויד", שפותחה בחברת אל-אופ, היא מצלמה קלה שמצלמת בשנים-עשר צבעים.

אבי הר-אבן: מה שמוצג עתה בשקף הוא פרויקט מדעי עם ההולנדים.

אבי הר-אבן: מדובר במיכל שמודד תופעות של שכשוך.

אבי הר-אבן: למעשה זה היה אמור להיות הניסוי הראשון שהיה מוכיח תיאוריות מסוימות.

אבי הר-אבן: לצערנו עקב אסון ה"קולומביה" כל לוח הזמנים עם נאס"א השתבש ולא ברור אם ההולנדים ישגרו אותו.

אבי הר-אבן: בשקף המוצג עתה אתם יכולים לראות פעילות בכור המחקר הגרעיני בנחל שורק.

אבי הר-אבן: בצד ימין אפשר לראות מנוע חשמלי, מנוע מאוד מיוחד שיש לו עתיד בחלל.

אבי הר-אבן: רפא"ל, כגוף שיודע להפוך נושא מדעי למערכת טכנולוגית, לקח את זה תחת חסותו.

אבי הר-אבן: היום המנוע הזה משמש אחד הנכסים של מדינת ישראל בשיתופי פעולה עם גורמים אחרים.

אבי הר-אבן: כמו כן, אתם יכולים לראות בדיקות סביבה בחלל.

אבי הר-אבן: תנאי הסביבה מאוד עוינים.

אבי הר-אבן: זה דבר שמחזיק מעמד על פני כדור הארץ ובחלל הוא מושמד מהר מאוד.

אבי הר-אבן: יש לנו מעבדה שהוכיחה את עצמה בנחל שורק.

אבי הר-אבן: הם בודקים כל רכיב שעולה לחלל ועד היום הם הוכיחו את עצמם, עובדה שלא היה לנו אף כשל בנושאים האלה.

אבי הר-אבן: חברת רפא"ל שנכנסה לנושא החלל מספקת מכלים ותת-מערכות בתחום החלל לחברות ברחבי העולם.

אבי הר-אבן: למעשה שידכנו אותם תחת המטרייה שלנו ובשיתופי פעולה שיש לנו הצלחנו להכניס אותם לשוק זה.

אבי הר-אבן: אחד היעדים שלנו הוא לאפשר לתעשיית החלל הישראלית להשתלב בשוק העולמי.

אבי הר-אבן: אחד הדברים שאפשר להתגאות בהם הוא מפעל בהר חוצבים.

אבי הר-אבן: מדובר במפעל מיוחד במינו - אחד היחידים בעולם - שמייצר שבבים אטומיים, מאוד מדויקים, שישולבו בעתיד הקרוב במערכות הניווט העולמיות.

אבי הר-אבן: כמו כן, אנחנו עושים מחקר באוניברסיטאות.

אבי הר-אבן: מוצגת לפניכם רשימה שלמה של מחקרים שמקיפים את כל תחומי החלל.

אבי הר-אבן: המדענים שלנו בכל האוניברסיטאות זוכים להכרה בתחום הזה.

אבי הר-אבן: הודות למחקרים האלה סוכנויות חלל גדולות בעולם משתפות אתנו פעולה.

אבי הר-אבן: לגבי המדבור - בגבול בין ישראל ובין מצרים, בנגב, ישנו פס.

אבי הר-אבן: הפס הזה הוא דוגמה כיצד ניתן להפוך מאזור מדברי - שנמצא שמאלה - לאזור שיש בו קצת צמחיה.

אבי הר-אבן: המחקרים שלנו שנעשים באוניברסיטאות השונות יכולים לספק מעקב ונתונים על התגברות התופעה הזאת ובאיזה מקומות התופעה מתגברת עלינו.

אבי הר-אבן: יש לנו שיתופי פעולה בינלאומיים עם מעצמות החלל בעולם, החל מצרפת, נאס"א, הודו, גרמניה, הולנד, רוסיה, אוקראינה.

אבי הר-אבן: כרגע אנחנו נמצאים במשא ומתן עם קנדה, צ'ילה וברזיל.

אבי הר-אבן: אנחנו משולבים במערכות ה-GPS - מערכת ניווט שהיום כל אחד, תמורת 300 שקל, יכול לקבל מין מחשבון קטן שבאמצעותו הוא יכול למצוא את דרכו.

אבי הר-אבן: יש מערכת דומה לזה, מערכת אירופאית "גליליאו", שבימים אלה אנחנו בשיחות עם האירופאים, כדי להשתלב אתם.

אבי הר-אבן: מועצת השרים באירופה כבר קיבלה אישור להתקשר אתנו.

אבי הר-אבן: יש מערכת ביניים שתאפשר בסופו של דבר דיוקים גדולים לכל הצרכנים, אם זה צרכנים אוויריים, יבשתיים או ימיים.

אבי הר-אבן: אנחנו משולבים ויש לנו תחנה שהיא אחת התחנות שמספקות נתונים למערכת.

אבי הר-אבן: יש לנו מוקד ידע באוניברסיטת תל-אביב, שיש לו אתר מאוד מעניין באינטרנט.

אבי הר-אבן: זה האתר המטאורולוגי הטוב ביותר שיש היום במדינת ישראל.

אבי הר-אבן: הוא מספק ומרכז את כל הנתונים שיש לגבי מדינת ישראל.

אבי הר-אבן: בחרמון יש לנו מצפה מיוחד במינו שקולט קרינה קוסמית - שערות מגנטיות.

אבי הר-אבן: הוא מופעל על-ידי מדענים מרוסיה, שבזמנו פרופ' נאמן דאג שיגיעו לארץ.

אבי הר-אבן: מדובר באנשים בעלי שם עולמי.

אבי הר-אבן: בתחום הזה אנחנו היחידים.

אבי הר-אבן: יש לנו גם מרכז לאיתור גופים המאיימים על כדור הארץ.

אבי הר-אבן: המרכז הזה הודיע לנו לפני שבוע שאו-טו-טו איזה גוף אולי יפגע בנו.

אבי הר-אבן: מסתבר שזו היתה אזעקת שווא.

אבי הר-אבן: בסך הכול אפשר לומר שהכנסנו רגל למערכת עולמית שדנה באיומים על כדור הארץ.

אבי הר-אבן: אני מקווה שאנחנו נשתלב גם בהמשך.

אבי הר-אבן: חינוך נוער – אנחנו פועלים להקמת אתרים למיניהם.

אבי הר-אבן: יש לנו מחקרים מאוד יפים ויש אתר מאוד יפה וחינוכי.

אבי הר-אבן: ד"ר דוד פונדק מרכז את זה.

אבי הר-אבן: בזמן טיסתו של אל"מ אילן רמון, זכרונו לברכה, ביצענו עם תלמידים, בשיתוף עם משרד החינוך, ניסוי בו הם רצו להוכיח כיצד תופעה על פני כדור הארץ תתקיים בחלל.

אבי הר-אבן: בשקף המוצג עתה ניתן לראות כוס עם גבישים שגדלים תוך חמש-עשרה שניות ולעומת זאת גם מה קורה בחלל.

אבי הר-אבן: לשמחתנו תוצאות הניסוי הזה שודרו לכדור הארץ ולא מעט מחקרים ייכתבו על כך.

אבי הר-אבן: בניסוי אחר שהיה יחד עם מערכת החינוך שוגר כדור, יחסית קטן, כפי שרואים בדיסקוטקים, עם 800 מראות עליו.

אבי הר-אבן: הכדור הזה שוגר לחלל, כאשר חלק מהמראות לוטשו על-ידי תלמידים מ-37 בתי-ספר בארץ, כולל מהמגזר הערבי.

אבי הר-אבן: זה שוגר לחלל והילדים יכולים לראות בעין בלתי מזוינת בזריחה ובשקיעה את הנצנוצים האלה, ולומר: הנה, המראות שלנו נמצאות שם.

אבי הר-אבן: הם יכולים לעקוב אחרי זה גם באינטרנט.

אבי הר-אבן: נושא חינוכי אחר הוא נושא נדידת הציפורים.

אבי הר-אבן: הצלחנו להתקין על גבי ציפורים משדרים קטנים שבאמצעות לוויין צרפתי אנחנו יודעים את מיקומם.

אבי הר-אבן: מאחר שמדינת ישראל משמשת כעין משפך של כל הציפורים מאירופה שנעות דרומה, אנחנו יכולים לעקוב אחר הנושא הזה.

אבי הר-אבן: מספר בתי-ספר נמצאים כבר בעידן הזה.

אבי הר-אבן: בשקף אפשר לראות מעקב באמצעות לוויינים אחר זוג נשרים, כאשר הזכר והנקבה נפרדים בחורף.

אבי הר-אבן: הזכר הולך לכיוון אחד והנקבה לדרום אפריקה.

אופיר פינס-פז: אני מקווה שהמעקב הזה הוא רק אחר ציפורים.

אבי הר-אבן: בינתיים זה על ציפורים, אבל יש עתיד גם לגבי מעקב אחר אנשים.

אבי הר-אבן: בצילום המוצג עתה אפשר לראות נשר שלן בעבר הירדן ואוכל אצלנו.

אבי הר-אבן: דרך אגב, נאמר לי שבערב הסעודית תפסו חסידה כזאת וטענו שהמוסד הישראלי שולח אותם לשם.

אבי הר-אבן: בשקף עתה אתם יכולים לראות את ניסוי האסטרונאוט הישראלי הראשון אילן רמון.

אבי הר-אבן: ד"ר זאב לוין ירחיב על כך.

אבי הר-אבן: לסיכום, מדע פלוס טכנולוגיה פלוס חינוך פלוס תעשייה פלוס מעורבות ממשלתית ופלוס שיתוף פעולה בין-לאומי, זה המתכון להצלחה.

אבי הר-אבן: כדי שתראו שאנחנו לא המצאנו את הכול, אפשר לראות בשקף שכבר לפני 3,000 שנה היה לנו את האסטרונאוט הראשון לחלל - אליהו הנביא.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לבקש מטובה קראוזה, מהחברה הממשלתית למדליות ומטבעות, להציג את המדליה שהחברה הכינה לזכרו של אילן רמון.

אופיר פינס-פז: אני חושב שראוי להציג את זה לציבור.

טובה קראוזה: המדליה הזאת תוכננה לציין את ההישג של האסטרונאוט אילן רמון, אבל לצערנו ממדליית הוקרה היא הפכה למדליית הנצחה.

טובה קראוזה: בצד אחד מוצג דיוקנו של אילן רמון ומהצד השני החללית ושמותיהם של חברי הצוות.

טובה קראוזה: המדליה יצאה בזהב, בכסף ובארד.

אופיר פינס-פז: לא קיבלתי אישור מהמנכ"ל שלך, אבל אני לוקח בעלות לרגע על המדליה הזאת ורוצה לתת אותה לאסטרונאוט יצחק מאיו, שהיה גיבוי לאילן רמון.

אופיר פינס-פז: מר מאיו, אני נותן לך את המדליה למזכרת.

אופיר פינס-פז: אני חושב שראוי שהיא תהיה אצלך.

אבי הר-אבן: בביקור של השר זנדברג ושלי לפני כחודש בהודו הענקנו את מדליית הכסף לראש סוכנות החלל ההודית, הנכנס והיוצא, ולשר המדע שלהם.

יצחק מאיו: תודה רבה.

אופיר פינס-פז: המדליה הזאת היא גם להוקרה וגם להנצחה.

אופיר פינס-פז: חברי מתן וילנאי, לשעבר שר המדע, רוצה להתייחס באירוע הזה לאילן רמון, זכרונו לברכה.

מתן וילנאי: אני מתנצל שהגעתי מישיבה אחרת, שאני חייב לחזור אליה, אבל רציתי להיות כאן ולומר מספר מילים ואחר כך אני אחזור לישיבה שממנה באתי, כי שם צריך לאשר הרבה כספים שקשורים גם בנושא הזה.

מתן וילנאי: סוכנות החלל, שמר הראבן תיאר בקצרה את פעולתה - אני מנחש שתקציבה השנה הוא 2.4 - - -

אבי הר-אבן: זה גדל ל-3.4 מיליון שקלים.

אבי הר-אבן: יש לנו גם תוספות מיוחדות לפרוייקטים כמו "טאווקס" ואחרים.

מתן וילנאי: הסוכנות עושה את כל מה שהיא עושה בתקציבים מגוחכים.

מתן וילנאי: נכון שזה נשען על תשתית מאוד רחבה של מערכת הביטחון, אבל סוכנות החלל, שפרופ' יובל נאמן ייסד אותה, עושה עבודה יקרה וחשובה כמעט בלי כסף.

מתן וילנאי: את הנקודה הזאת צריך לציין ולהדגיש.

מתן וילנאי: ליוויתי את אילן בשנתיים האחרונות.

מתן וילנאי: השיגור של המעבורת נדחה 18 פעם.

מתן וילנאי: ליוויתי אותו עד השיגור האחרון, כאשר אחרי כל דחייה אנחנו משוחחים ואני אומר לו: אילן, סבלנות, והוא אומר: מתן, יש לי, אני אהיה שם, אני אחזור.

מתן וילנאי: רק בזה הוא לא עמד.

מתן וילנאי: תמיד היתה לי תחושה שיש גבול לכמה מושכים את האיש.

מתן וילנאי: הוא באמת היה יוצא דופן בעניין הזה.

מתן וילנאי: אני רוצה להזכיר שהוקמה קרן בינלאומית גם להנצחת האסטרונאוטים, גם לטיפוח כל הנושאים שמר הר-אבן דיבר עליהם בתחום של חינוך, מודעות ותמיכה בכל מי שעוסק בזה.

מתן וילנאי: לפי בקשה אמריקנית אני מייצג את מדינת ישראל בקרן הזאת.

מתן וילנאי: ב-2 בפברואר יתקיים טקס אזכרה בוושינגטון.

מתן וילנאי: הם לקחו על עצמם גם לטפל במשפחות, גם להנציח את האסטרונאוטים האלה וגם להמשיך ולטפח את המחקר בחלל עם כל מה שכרוך בזה.

מתן וילנאי: אנחנו יודעים היטב שאחד האפיונים של מדינות מתקדמות זה המחקר בחלל.

מתן וילנאי: למחקר בחלל יש הרבה מאוד מעגלים רחבים שרק בודדים יודעים שהם התחילו דרך המחקר הזה.

מתן וילנאי: מדינת ישראל היא אחת משמונה המדינות בעולם שיודעות לשגר.

מתן וילנאי: יש עוד מדינות שיש להם חלליות ודברים כאלה ואחרים בחלל, אבל רק בודדות יודעות לשגר.

מתן וילנאי: השיגור אצלנו הוא גם מורכב יותר.

מתן וילנאי: זה חלק מהעוצמה של החברה הישראלית וחלק מהעוצמה של מדינת ישראל, מה גם שזה בכספים מאוד מועטים ובצניעות רבה.

מתן וילנאי: אני מודה למר הר-אבן ולפרופ' יובל נאמן על התרומה שלהם.

אופיר פינס-פז: פרופ' יובל נאמן היה גם שר המדע והוא עדיין יושב-ראש סוכנות החלל הישראלית.

אופיר פינס-פז: פרופ' נאמן, בבקשה.

פרופ' יובל נאמן: אני רוצה להוסיף כמה נקודות רקע לשני דברים: א.

פרופ' יובל נאמן: לעניין ההנצחה - כדאי שתדעו שאחד מהאסטרוידים שישנם במערכת השמש נקרא עכשיו על שמו של אילן, יחד עם יתר אנשי המעבורת.

פרופ' יובל נאמן: זה לא השם הראשון של ישראלי או של יהודי שנמצא היום בחלל.

פרופ' יובל נאמן: על הירח, בצד הנראה של הירח, יש פינה יהודית, עם מכתש גדול על שם הרלב"ג ונקרא "רבי לוי", וכן על שם אברהם אבן זכותא - ZACUT, על שם אבן עזרא וכן הוסיפו לשם גם את איינשטיין.

פרופ' יובל נאמן: זו פינה יהודית עם ארבעה מכתשים.

פרופ' יובל נאמן: בצד השני יש מכתש על שמו של יואל רקח – את זה אני סידרתי.

פרופ' יובל נאמן: על ונוס יש משטח שנקרא על שמה של עולה מרוסיה, אסטרונומית שעלתה בשנות ה-70, ותרמה תרומה חשובה ונפטרה.

פרופ' יובל נאמן: שמה אירנה קופו.

פרופ' יובל נאמן: ב.

פרופ' יובל נאמן: לגבי פרוייקט הגופים שמאיימים על כדור הארץ - יש פורום בין סוכנותי, שנפגש אחת לשנה עם מדינות שיש להן סוכנויות חלל.

פרופ' יובל נאמן: ב-1994, אחרי שראינו בטלסקופים כיצד סלע אדיר – כוכב שביט - נתקע לתוך כוכב הלכת צדק, זה עורר מחשבות על מה שיכול לקרות לכדור הארץ, דבר שכנראה קרה כמה פעמים והשמיד את הדינוזאורים וכו'.

פרופ' יובל נאמן: הצעתי לראשי סוכנויות החלל שנתארגן ונשים לב לסכנות לכדור הארץ.

פרופ' יובל נאמן: אולי טבעי שהראייה הביטחונית בארץ נותנת הרגשה שצריך לשמור גם על כדור הארץ.

פרופ' יובל נאמן: אנגליה מוציאה היום סכומים גדולים על זה.

פרופ' יובל נאמן: האמריקנים עסקו בזה בהתחלה בדרך אחרת, אבל עכשיו גם בנאס"א עוסקים בזה.

פרופ' יובל נאמן: אנחנו רוצים להתחיל פרוייקט עזר שבו נוכל לעשות עבודה, במעט הכסף שיש לנו, למנוע אסונות כאלה בכדור הארץ בעתיד.

אופיר פינס-פז: על פי מה שקבעה יושבת-ראש הוועדה, יוצגו עתה פעילויות הנצחה על-ידי מערכת החינוך.

אופיר פינס-פז: חטיבת הביניים על שם ”קלאבין" בירושלים ועל ידי חטיבת הביניים עמק חפר.

ד"ר חנה ויניק: מערכת החינוך, שמרכינה ראש לזכרם של אל"מ אילן רמון וצוות מעבורת "קולומביה", תכננה והפעילה מספר אירועים בשיתוף עם המרכז הארצי לחטיבות הביניים במכון ויצמן, אוניברסיטת תל-אביב, אגודת החלל הישראלית והאגודה הישראלית לחקר האסטרונומיה.

ד"ר חנה ויניק: האירועים כללו מספר צעדים שעוצמתם גברה במהלך שלושת החודשים האחרונים, בכללם חידון שהופץ ברשת ופתרון משימה לאותם תלמידי בתי-הספר שעברו בהצלחה את שלב החידון.

ד"ר חנה ויניק: שלב נוסף הוא מפגש של תלמידים עם אסטרונאוט אמריקני שנמצא בימים אלה בישראל.

ד"ר חנה ויניק: את המפגש הזה יזמה גברת רונה רמון, אלמנתו של אילן רמון.

ד"ר חנה ויניק: תהיה פעילות שתוצג ברשת לכלל תלמידי מערכת החינוך במהלך כל החודש הזה וכן אירועי סיכום ביום עיון ב-2 בפברואר במעמד מנכ"לית משרד החינוך, מנהלת המחלקה למדע וטכנולוגיה ונציגי המשפחה.

ד"ר חנה ויניק: זימנו את תלמידי חטיבות ביניים משני בתי ספר שיציגו ויתארו את מעורבותם.

אבנר ארליך: אנחנו תלמידי "תפוח הפיס" בעמק חפר.

אבנר ארליך: אנחנו לומדים בבית-ספר רופין על-שם בן-גוריון.

אבנר ארליך: במשך שיעורי הטכנולוגיה והמדעים שלנו אנחנו מתעסקים בעיקר באסטרונומיה.

אבנר ארליך: במשך שלוש השנים האחרונות "תפוח הפיס" והתלמידים שהיו במשך השנים השתתפו בפרוייקט "גולשים בחלל", שהוא גם פרוייקט של מט"ח.

אבנר ארליך: לפני כחודש נרשמנו לתחרות חקר ואסטרונומיה של החלל על שם אילן רמון, זכרונו לברכה, וצוות ה"קולומביה".

אבנר ארליך: בשלב הראשון של התחרות קיבלנו שאלון וירטואלי, בעיקר בנושא חלל ולוויינים.

אבנר ארליך: חקרנו במשך רוב היום על הנושאים האלה, סיכמנו חומר וענינו על השאלות.

אבנר ארליך: לאחר שקיבלנו את התוצאות גילינו שעלינו לשלב השני.

אבנר ארליך: בשם רוב אלה שהשתתפו אני יכול לומר שכולנו נהנינו.

אבנר ארליך: למדנו הרבה ולמדנו גם לעבוד בצוות, להתארגן ולחקור ביחד.

אבנר ארליך: למדנו גם איך לארגן כמויות עצומות של מידע וללמוד אותם בשעות ספורות.

ליאור רויטמן: השלב השני התחלק לשלושה חלקים.

ליאור רויטמן: בשלב הראשון התבקשנו לעשות השוואה בין תנאי החיים על כדור הארץ לבין תנאי החיים על פני המאדים.

ליאור רויטמן: אנחנו בחרנו את המשימה על המאדים.

אופיר פינס-פז: הטיול השנתי שלכם הוא למאדים?

ליאור רויטמן: נקווה.

ליאור רויטמן: בשלב השני בחרנו לחקור על ספיריט ואפורטיוניטי, שלא מזמן נחתו על המאדים.

ליאור רויטמן: בחרנו בהם כי בעצם הם נתנו את המידע האמין ביותר והמעודכן ביותר.

ליאור רויטמן: זה היה מעניין מאוד.

ליאור רויטמן: בשלב השלישי נאלצנו לחקור את חלליות העבר ואת המידע שהביאו, כדי לתכנן ניסוי עתידני שיסתמך על המידע שהובא עד עכשיו ושנעזר בו כדי להמשיך הלאה.

דור רוננס: בית הספר ע"ש "קלאבין" הוא בית-ספר שיש בו תגבור מדעים.

דור רוננס: בחודשים האחרונים השתתפנו באירועים לזכרם של אילן רמון וחברי צוות ה"קולומביה", זיכרונם לברכה.

דור רוננס: קיבלנו שאלון וירטואלי ברשת בנושא אסטרונומיה.

דור רוננס: מאחר שאנחנו אוהבים אסטרונומיה החלטנו לנסות ולענות על השאלון.

דור רוננס: אספנו מידע וחקרנו במשך יום שלם את השאלות שלא הצלחנו לפתור מהידע הכללי שלנו.

דור רוננס: לאחר מספר ימים נודע לנו שעלינו לשלב השני.

דור רוננס: בשלב השני בחרנו לתכנן מושבת חלל שתהיה כמו עיר, לא על כוכב לכת כלשהו, אלא בחלל - בין כדור הארץ לירח.

דור רוננס: התמקדנו באקולוגיה ותכנון פנים המושבה.

דור רוננס: לצורך מחזור מים ביקרנו באתר של "מקורות" וגילינו איך "מקורות" מנקה את מי השתייה שלנו.

דור רוננס: לאחר מחקר קבוצתי ניסחנו שלוש שאלות מעניינות ורלוונטיות והכנו מצגת שתסביר את מהלך העבודה שלנו.

דור רוננס: כל המחקרים שלנו התבצעו בעזרת האינטרנט.

דור רוננס: אנו מייצגים תלמידים מ-14 בתי-ספר וב-2 בפברואר כולנו ניפגש באירוע מסכם לזכרם של אל"מ אילן רמון וחברי מעבורת "קולומביה", זכרונם לברכה.

אופיר פינס-פז: מר מאיו, אני מבקש שתספר לנו על החוויה האישית שלך.

יצחק מאיו: מאוד מחמיא לי וזה כבוד גדול לקבל את המדליה.

יצחק מאיו: צריך להבין שכשאילן ואני הגענו לשם, זה היה כמעט בלי הכנה.

יצחק מאיו: זה עולם אחר.

יצחק מאיו: שנינו באנו מעולם של חיל האוויר ובאנו למקום אחר לחלוטין.

יצחק מאיו: אם בחיל האוויר אנחנו לומדים כל הזמן איך להטיס מטוסים כדי לגרום נזק, הרי מה שלומדים שם זה איך להישאר בחיים ואיך לעשות דברים שהם קצת מעבר לדברים היום-יומיים.

יצחק מאיו: נתקלנו שם בקבוצה של אנשים מאוד מוכשרת, אנשים מאוד מיוחדים.

יצחק מאיו: קשה היום לראות קבוצה כזאת בקהל זה או אחר.

יצחק מאיו: אני לפחות למדתי דבר אחר, דבר שאיכשהו קצת מתפספס.

יצחק מאיו: אנחנו שמים את הפוקוס באנשים שנמצאים למעלה, אבל כדי שהאנשים האלה יגיעו למעלה יש פי עשרה אנשים שנמצאים למטה, עושים את כל העבודה ועושים לפעמים עבודה יותר קשה והרבה יותר חשובה.

יצחק מאיו: אני חושב שפה צריך לשים את האצבע על האנשים האלה, על כל המדענים והמדעניות.

יצחק מאיו: הגוף הזה עושה עבודה מצוינת והיא זו שבסוף גורמת לכך שאנחנו רואים אנשים בחלל, לוויינים וכו'.

יצחק מאיו: אני חושב שמשום מה הקרדיט לא ניתן להם כל כך, וזה חבל.

פרופ' זאב  לוין: פרוייקט האסטרונאוט הישראלי "מיידקס" - מחקר האבק מעל הים התיכון – הוא פרוייקט ישראלי.

פרופ' זאב  לוין: הוא התחיל לפני כארבע שנים בהם עבדנו עם אילן רמון ועם יצחק מאיו.

פרופ' זאב  לוין: הניסוי הוא פרי של הרבה עבודה מוקדמת שהתבצעה באוניברסיטת תל-אביב בשלושים השנים האחרונות.

פרופ' זאב  לוין: המחקרים התמקדו באבק ובקשר שלהם לאקלים ולגשם באזור הים התיכון.

פרופ' זאב  לוין: סוכנות החלל האמריקנית התעניינה בנושא הזה, כי גם להם יש בעיות הקשורות בהבנת התוצאות שמתקבלות מהחלל.

פרופ' זאב  לוין: כתוצאה מכך נבחר הפרוייקט הישראלי של אוניברסיטת תל-אביב.

פרופ' זאב  לוין: לאחר שאילן רמון ויצחק מאיו נבחרו לתפקיד האסטרונאוטים התחיל שיתוף פעולה הדוק.

פרופ' זאב  לוין: חברה אמריקנית היתה אחראית על האינטגרציה של כל המערכת למעבורת "קולומביה".

פרופ' זאב  לוין: במשך שנים רבות נסענו הלוך וחזור לוושינגטון וליוסטון הן כדי להדריך את האסטרונאוטים והן כדי לעבור את כל בדיקות הבטיחות שנאס"א מעבירה.

פרופ' זאב  לוין: זה מחזיר אותי לשאלה, שכולם שואלים, אם חששנו.

פרופ' זאב  לוין: שאלנו את אותה שאלה את אילן רמון במשך כל התקופה ואני מוכרח להודות שכמו שאנחנו הרגשנו בטוחים גם אילן הרגיש כך ולאורך כל הדרך לא היה לנו שום חשש.

פרופ' זאב  לוין: הניסוי עצמו יצא לדרך ב-16 בינואר.

פרופ' זאב  לוין: היתה התלהבות אדירה מהתוצאות הראשונות שהגיעו מהחלל.

פרופ' זאב  לוין: חלק מהתוצאות שודרו אל הקרקע.

פרופ' זאב  לוין: מדובר בנושא השדונים שהגיע מהחלל אל הקרקע והלהיב לא רק אותנו כמדענים, אלא את כל הקהילה המדעית בכל העולם.

פרופ' זאב  לוין: הניסוי עצמו הורכב משני חלקים: חלק ראשון היה במעבורת שהיתה למעלה והחלק השני, שהתבצע בו זמני, היה שילוב של מטוס מחקר שטס בתוך סופות האבק מעל הים התיכון בזמן מעבר המעבורת מעל.

פרופ' זאב  לוין: הניסוי המשולב הזה הוא זה שהיה ייחודי.

פרופ' זאב  לוין: לצערנו הרב חלק ניכר מתוצאות הניסוי הזה לא הגיעו אל הקרקע.

פרופ' זאב  לוין: גם כשביקשנו שישדרו דברים אל הקרקע לפעמים שודרו דברים לא בצורה הנכונה או לא בזמן הנכון.

פרופ' זאב  לוין: כולנו חיכינו לסוף כדי שנוכל לקבל את הנתונים האלה.

פרופ' זאב  לוין: לצערנו הרב רוב הנתונים ממדידות האבק מעל הים התיכון מתבססות על מדידות המטוס.

פרופ' זאב  לוין: לעומת זאת, יש לנו די הרבה תוצאות ממדידות אבק מעל האוקיינוס האטלנטי, מערבית לסהרה, שעתה אנחנו בשלב של ניתוח הנתונים.

פרופ' זאב  לוין: אני מעריך שההצלחה של ניסוי האבק מגיע לכ-50% הצלחה ממה שתוכנן.

פרופ' זאב  לוין: לעומת זאת, הניסוי של השדונים הצליח מעל ומעבר לציפיות, הרבה מעבר למה שחשבנו שנקבל מהחלל.

פרופ' זאב  לוין: חלק מהנתונים כבר פורסמו וחלק אחר עדיין נמצא בשלבי ניתוח.

פרופ' זאב  לוין: מידי יום אנחנו מקבלים נתונים חדשים שלא ידענו עליהם, אפילו ברגע זה יש הרצאה באוניברסיטת תל-אביב על ממצא חדש שהתגלה בפעם הראשונה בחלל.

פרופ' זאב  לוין: זה זוהה במקרה על-ידי אחד המדענים שלנו כשהוא עבר על מאות אלפי התמונות שיש לנו מהמעבורת.

פרופ' זאב  לוין: כזכור, גם קיבלנו קלטת אחת שנמצאה על הקרקע, שאלוהים יודע איך היא הצליחה להגיע בלי מצנח מגובה של 65 ק"מ.

פרופ' זאב  לוין: חלק מהנתונים שמצאנו בקלטת משמשים אותנו כרגע.

פרופ' זאב  לוין: היום, שנה לאחר האסון, אני יכול רק לספר שאני זוכר את הוויכוחים והדיונים שהיו בזמן שהמעבורת היתה בחלל, על כך שזה בזבוז כסף ושחבל על הזמן.

פרופ' זאב  לוין: הטענה שלי היתה שאני חושב ששום לווין ישראלי, לא משנה כמה גדול וכמה יפה הוא, לא יצר את ההד בציבור כמו שיגור אסטרונאוט אחד לחלל.

פרופ' זאב  לוין: אני חושב שהנוער שאתם רואים פה הוא דוגמה נהדרת להצלחה שהיתה לנו, למרות האסון הגדול.

ד"ר דן בלומברג: אני מאוניברסיטת בן-גוריון מהמעבדה לחישה מרחוק והדמאה פלנטרית שפועלת במסגרת שתי מחלקות: המחלקה לגיאוגרפיה ופיתוח סביבתי ובמחלקה לאלקטרו-אופטיקה.

ד"ר דן בלומברג: בציון שתי המחלקות אני מציין בעצם את תחומי הפעילות שבהם אנחנו עוסקים.

ד"ר דן בלומברג: הרעיון הוא להשתמש בכלים אלקטרו-אופטיים, כלי מכ"מ, כלים שנישאים על גבי לוויינים ופועלים מהחלל, כדי ללמוד על הסביבה שבה אנחנו חיים.

ד"ר דן בלומברג: התחומים העיקריים שאנחנו עוסקים בהם הם: 1.

ד"ר דן בלומברג: חישה מרחוק של הסביבה.

ד"ר דן בלומברג: אני אדגים באמצעות שני שקפים את הנושא של חישה של רטיבות הקרקע באמצעות חיישני מכ"מ שנמצאים בחלל.

ד"ר דן בלומברג: 2.

ד"ר דן בלומברג: שימוש בלוויינים ומטוסים לחקלאות מדייקת.

ד"ר דן בלומברג: כרגע יש לנו מספר פרוייקטים בטורקמניסטן ובמונגוליה.

ד"ר דן בלומברג: אנחנו משתמשים בלוויינים, כאשר אין לנו גישה לחלקים גדולים מהאזורים האלה.

ד"ר דן בלומברג: 3.

ד"ר דן בלומברג: נושא אחר שאנחנו עוסקים בו הוא במימון של סוכנות החלל ומשרד המדע ומעט מימון של נציבות המים.

ד"ר דן בלומברג: מדובר בניטור של גופי מים גדולים בישראל, כאשר אנחנו מתמקדים בכינרת ועוסקים בהקמת מערך התרעה לשינויים באיכות המים בכינרת באמצעות לוויין.

ד"ר דן בלומברג: כמו כן ניטור ריכוזי כלורופיל באגן המזרחי של הים התיכון, עם דגש מסוים על הקישון ועל מפרץ חיפה.

ד"ר דן בלומברג: כמו כן ניטור השפעות שינויי האקלים על המצב האקו- סיסטמי בים סוף.

ד"ר דן בלומברג: 4.

ד"ר דן בלומברג: נושא אחר שאנחנו עוסקים בו בהרחבה בזמן האחרון הוא גילוי מטרות, לא בהכרח מטרות צבאיות, אלא גם ישויות אזרחיות.

ד"ר דן בלומברג: האיתור הוא מתוך הדמאות לוויין, מתוך קוביות היפר-ספקטרליות ונתוני מכ"מ.

ד"ר דן בלומברג: יש נתונים רבים שקשה מאוד לעבד אותם במהירות באמצעות כלים סטנדרטיים.

ד"ר דן בלומברג: אנחנו מנסים לפתח כלים לעבוד על זה.

ד"ר דן בלומברג: חיל האוויר האמריקני למשל מממן חלק מהפעילות ולמעשה כל מדינת ישראל קוצרת את הפרות של ההשקעות האלה.

ד"ר דן בלומברג: אני אדגים בשתי שקופיות את הנושא של הערכת רטיבות קרקע.

ד"ר דן בלומברג: מדובר בפרוייקט במימון של סוכנות החלל ומשרד המדע.

ד"ר דן בלומברג: הרעיון הוא לעבוד באמצעות נתוני מכ"מ מן החלל וממטוסים.

ד"ר דן בלומברג: המכ"מ הוא כלי אקטיבי שמאיר את המטרה באורכי גל שאנחנו לא רואים בעין.

ד"ר דן בלומברג: הוא פועל בכל מזג אוויר, כיוון שהקרניים האלה חודרות את העננים ועוברות בכל תנאי האקלים עד לקרקע.

ד"ר דן בלומברג: היות שמדובר במערכת אקטיבית שמאירה ביום ובלילה, אנחנו לא תלויים בזה שהמערכת תעבוד רק ביום.

ד"ר דן בלומברג: הדבר החשוב מבחינתנו הוא שהוא רגיש מאוד לשינויים ברטיבות הקרקע.

ד"ר דן בלומברג: אנחנו פועלים גם ממערכת לוויינית וגם ממערכת מוטסת.

ד"ר דן בלומברג: המחקר הזה מסייע לחקלאות מדייקת, זה תומך במחקרי אקלים, כיוון שיש לנו מצבור של נתונים, מעין ארכיון, שאנחנו יכולים לעבד לאחור וללמוד על ההשפעה של שינויי אקלים על רטיבות קרקע ועל חקלאות וכן הלאה.

ד"ר דן בלומברג: בשקף המוצג עתה אפשר לראות תמונת מכ"מ שצולמה בגובה של 715 ק"מ מעל כדור הארץ.

ד"ר דן בלומברג: אפשר לראות בתמונה את שדות הנגב.

ד"ר דן בלומברג: יש כאן גם תמונה של אותו אזור שצולמה באותו זמן מחלון של מטוס.

ד"ר דן בלומברג: בתוך הקוביה בצד ימין אנחנו רואים משיבי מכ"מ או מכשירים קטנים שהצבנו בשטח כדי לכייל את תמונות המכ"מ.

ד"ר דן בלומברג: אנחנו בעצם יוצרים מפה של רטיבות קרקע.

ד"ר דן בלומברג: בתמונה אנחנו רואים רטיבויות בשדה ניסיוני באשלים.

ד"ר דן בלומברג: דרך אגב, זו חווה ניסיונית גם של משרד המדע.

ד"ר דן בלומברג: רוב הרטיבויות נעות בין 4% ל-6% לחות קרקע ונקודה אחת שמגיעה לכ-30%.

ד"ר דן בלומברג: בביקור שעשינו לאחר מכן גילינו דליפת מים מברז.

ד"ר דן בלומברג: את זה בעצם הצלחנו לראות מתוך נתוני המכ"מ.

ד"ר דן בלומברג: לסיכום, אני חושב שכל אחד מאתנו יסכים שהעיסוק במחקרי חלל מפתח גם את החוסן המדעי שלנו וגם את החוסן הביטחוני.

ד"ר דן בלומברג: התחום הוא מאוד דיסציפלינרי ולכן הוא דורש מימון מיוחד שלא מגיע מהמסגרות הרגילות.

ד"ר דן בלומברג: אצלנו במעבדה פועלים שישה תלמידי תואר שלישי, 14 תלמידי תואר שני ועשרות תלמידי תואר ראשון.

ד"ר דן בלומברג: הדבר העיקרי היום, שכל אנשי האקדמיה יסכימו אתי, הוא המחסור במלגות מחקר.

ד"ר דן בלומברג: ללא מלגות הסטודנטים לא ישבו במעבדות ולא יקצו את הזמן הדרוש כדי ללמוד את התחומים האלה.

ד"ר נח ברוש: אני רוצה לפנות תחילה לדור הצעיר שנמצא כאן.

ד"ר נח ברוש: הנושא הוא דווקא העניין של אילן רמון, שהכרתי אותו היטב.

ד"ר נח ברוש: כשנודע לי שמתכוונים לשגר אסטרונאוט ישראלי, מייד שלחתי מכתב לסוכנות החלל והתנדבתי.

ד"ר נח ברוש: קיבלתי מכתב בו נאמר לי שיפנו אליי במידת הצורך.

ד"ר נח ברוש: לאחר מכן נודע לי שאני מספר 27 ברשימה של המתנדבים.

ד"ר נח ברוש: לא הצלחתי להיות ראשון, אבל הייתי בין הראשונים.

ד"ר נח ברוש: אני מקווה שבכל זאת זה ייצא לפועל.

ד"ר נח ברוש: אני רוצה לדבר על פעילויות באוניברסיטת תל-אביב שקשורות לנושא חלל ושאני קשור אליהם בצורה זו או אחרת.

ד"ר נח ברוש: נושא אחד הוא נושא של מטאורים, גופים קטנים שפוגעים באטמוספירה של כדור הארץ.

ד"ר נח ברוש: חלק מגיעים מפני כדור הארץ.

ד"ר נח ברוש: הנושא השני הוא גופים שקרובים לכדור הארץ ועלולים לסכן אותו.

ד"ר נח ברוש: מוקד הידע בתחום הזה שפועל באוניברסיטת תל-אביב הוא במימון ובתמיכה של משרד המדע והטכנולוגיה וסוכנות החלל.

ד"ר נח ברוש: הדבר השלישי הוא שיתוף פעולה בין-לאומי בבניית מכשירי מחקר חלליים, שגולת הכותרת שלהם היא "טאווקס".

ד"ר נח ברוש: הנושא של המטאורים החל מפעילות של נאס"א וחיל האוויר האמריקני ב-1998-1999.

ד"ר נח ברוש: הבאנו לכאן מטוסי תצפית של נאס"א שפעלו מישראל, בסביבת ישראל, יחד עם גורמים ישראלים עם מכשירי מכ"מ מאוד מתקדמים של חיל האוויר, שהצלחנו לקבל אישור להשתמש בהם.

ד"ר נח ברוש: צפינו בתופעות מטאוריות באטמוספירה הגבוהה.

ד"ר נח ברוש: נעשו גם תצפיות מהקרקע.

ד"ר נח ברוש: בשקף אפשר לראות צוות קנדי-אמריקני והאיש שרוכן מעל המצלמה הוא גנרל וורדן, שחלק מהאנשים כאן מכירים אותו, ושקשור לתוכניות חלל מתקדמות.

ד"ר נח ברוש: ראינו שהציוד הזה מאוד טוב וגם אנחנו רכשנו ציוד כזה.

ד"ר נח ברוש: למעשה יש לנו היום ציוד שמאפשר לנו לעקוב אחר מטאורים ולגלות אותם אוטומטית.

ד"ר נח ברוש: בשקף שמוצג עתה יש תמונה של מטאור כזה משנת 2002.

ד"ר נח ברוש: הדבר היפה במיוחד, שהתגלה דווקא על ידי החלק הישראלי, הוא שתופעות כאלה אפשר לראות לא רק בגובה של 100 ק"מ, אלא גם בגובה של 200 ו-300 ק"מ.

ד"ר נח ברוש: בשקף יש דוגמה לתצפיות מכ"מ שנעשו מישראל עם מכשיר מכ"מ מאוד מתוחכם, שמראה הדי מכ"מ בגובה מאוד גדול.

ד"ר נח ברוש: נתונים כאלה אין בשלב זה לאף מדינה בעולם, למרות שהאמריקנים בונים עכשיו כמה מכשירי מכ"מ למטרה זו במיוחד.

ד"ר נח ברוש: יש כמובן צד חיובי וצד שלילי לנושא הזה.

ד"ר נח ברוש: שיתוף הפעולה עם חיל האוויר הוא קצת בעייתי.

ד"ר נח ברוש: לא תמיד מכשירי המכ"מ הם זמינים, כי הם צריכים לעשות את העבודה שלמענה הם יועדו.

ד"ר נח ברוש: אנחנו צריכים מכ"מ ייעודי ולפתח תחנות רובוטיות וכו'.

ד"ר נח ברוש: מוקד הידע שנוסד לפני למעלה משנה מהווה נקודת קצה לממשל בנושא של גופים שמאיימים על כדור הארץ, אבל גם לפתח מודעות ציבורית.

ד"ר נח ברוש: אני רוצה להזכיר שגופים בגדלים שונים פגעו ופוגעים בכדור הארץ.

ד"ר נח ברוש: גוף מסוים כזה הביא להכחדת הדינוזאורים לפני 65 מיליון שנה.

ד"ר נח ברוש: גופים כאלה עלולים ליפול בכל רגע.

ד"ר נח ברוש: המכתש שאתם רואים בשקף שמוצג עתה נמצא באריזונה.

ד"ר נח ברוש: זה מכתש יחסית גדול שנוצר על ידי גוף שגודלו 50 מטר בסך הכל.

ד"ר נח ברוש: אם הפגיעה לא היתה באריזונה, אלא במנהטן, זה לא היה נראה טוב.

ד"ר נח ברוש: אנשים שאמונים על הדברים האלה הקימו איזשהו סולם של סכנה, שתלוי גם בגודל של הגוף וגם בסבירות שהוא יפגע בנו.

ד"ר נח ברוש: מי שקורא "מעריב" קרא אתמול את המאמר שמתאר את המקרה שמר הר-אבן הזכיר.

ד"ר נח ברוש: לפני כשבועיים קיבלנו הודעה על גוף שעלול להתנגש בכדור הארץ בטווח של 24 שעות.

ד"ר נח ברוש: כמובן שהידיעה עברה מאתנו, ממוקד הידע, למנהל סוכנות החלל, שיידע את הגורמים האמונים.

ד"ר נח ברוש: זה לא משום שיש הרבה מה לעשות אם פגיעה כזאת מתרחשת בטווח של 24 שעות.

ד"ר נח ברוש: אנחנו אמונים לבדוק את הדברים האלה ולראות אם הם עומדים להתנגש בכדור הארץ.

ד"ר נח ברוש: למרבה המזל למחרת, לאחר תצפיות נוספות, התברר שהאיום נדחה והסכנה חלפה בשלב זה.

אליעזר זנדברג: אחר כך הוא צלצל אליי ואמר שאני לא צריך לדאוג.

ד"ר נח ברוש: מוקד הידע מבצע תצפיות באסטרוידים כאלה שמאיימים על כדור הארץ עם טלסקופ של מטר אחד ועם טלסקופ חדש ייעודי שרכשנו במימון משרד המדע.

ד"ר נח ברוש: לא היה לנו מספיק כסף להתקין אותו בבית מכובד ולכן התקנו אותו בצריף רעוע שיש לנו בחצר.

ד"ר נח ברוש: אנחנו מקווים שבשנה הקרובה נשדרג את זה לכיפה אמיתית ונוכל לעשות תצפית לכל כיווני השמים.

ד"ר נח ברוש: מחקרים תיאורטיים מתבצעים בנושאים קרובים בחוג לגיאופיסיקה ומדעים פלנטריים.

ד"ר נח ברוש: יש כמובן גם פעילות חינוכית, כנסים ואתר אינטרנט שמתעדכן באופן רצוף.

ד"ר נח ברוש: אנחנו מקווים שנצליח להכניס גם תלמידי תיכון לעבודת חיפוש האסטרוידים, משום שמאגר הידע מאוד גדול ואפשר לעשות את זה מבתי ספר, אם רק יתנו לנו את המימון הדרוש.

פרופ' דינה פריאלניק: אני מהחוג לגיאופיסיקה ולמדעים פלנטריים באוניברסיטת תל-אביב.

פרופ' דינה פריאלניק: זאת המחלקה היחידה באוניברסיטאות בארץ שעוסקת בתחום מדעים פלנטריים, תחום שחוקר את מערכת השמש וכל סוגי העצמים שנמצאים בתוכה.

פרופ' דינה פריאלניק: הקבוצה שלנו עוסקת בעיקר במחקר של כוכבי שביט.

פרופ' דינה פריאלניק: אלה גופים מאוד קטנים במערכת השמש, כמוהם יש מיליארדים בחלק החיצוני של מערכת השמש.

פרופ' דינה פריאלניק: המיוחד בהם הוא שהם נוצרו כשמערכת השמש נוצרה והם נשמרו פחות או יותר ללא שינויים במשך זמן החיים של מערכת השמש.

פרופ' דינה פריאלניק: מידי פעם גוף כזה חודר פנימה, כלומר עובר למסלול קרוב לשמש ואז הוא פולט חומרים שונים, כמו אדי מים, גרגירי אבק ונוצר שובל גדול שממנו ניתן שמו של כוכב מסוג זה.

פרופ' דינה פריאלניק: החשיבות של חקר כוכבי שביט מתחלקת לשלושה חלקים עיקריים: 1.

פרופ' דינה פריאלניק: מחקר כוכבי שביט - אנחנו מקווים ללמוד על מערכת השמש על-ידי חקר החומר שנפלט מהגופים האלה.

פרופ' דינה פריאלניק: 2.

פרופ' דינה פריאלניק: גופים כאלה מתנגשים מידי פעם בפלנטות, בכוכבי הלכת של מערכת השמש, כמו הפגיעה של כוכב השביט בצדק לפני כעשר שנים.

פרופ' דינה פריאלניק: על ידי זה הם גורמים לקטסטרופות מהסוג של הכחדת דינוזאורים ומאורעות מהסוג הזה.

פרופ' דינה פריאלניק: דבר שני, חושבים שבכוכבי השביט שבהם היו מים בראשית מערכת השמש התפתחו המולקולות הביולוגיות הראשונות, כלומר צורות החיים הפרימיטיביות ביותר.

פרופ' דינה פריאלניק: על-ידי פגיעה של כוכבים כאלה בכוכבי לכת אחרים, כמו גם כדור הארץ, הובאו המולקולות הביולוגיות הראשונות האלה והתפזרו במערכת השמש.

פרופ' דינה פריאלניק: חושבים שכך זה קרה גם במערכות האחרות וכך התחילו להתפתח החיים.

פרופ' דינה פריאלניק: אפשר לומר שיש קשר הדוק בין מחקר כוכבי השביט למחקר של התפתחות החיים.

אופיר פינס-פז: בעצם הכל נוצר מקטסטרופה.

פרופ' דינה פריאלניק: גולת הכותרת של המחקר בכוכבי שביט היא משימות החלל לכוכבי שביט.

פרופ' דינה פריאלניק: היו מספר כאלה, חלקם הצליחו וחלקם נכשלו, בדיוק כמו משימות החלל למאדים.

פרופ' דינה פריאלניק: כדי לתכנן משימות חלל אנחנו זקוקים מצד אחד למידע על כוכבי שביט, כי אלה מבצעים הנדסיים מאוד מסובכים.

פרופ' דינה פריאלניק: מצד שני, ממשימות החלל לומדים הרבה דברים על כוכבי שביט וזה משמש אותנו להמשך המחקר.

פרופ' דינה פריאלניק: משימות חלל דורשות תקציבים אדירים שמדינת ישראל לא יכולה להשקיע ולכן אנחנו שותפים בדרך עקיפה על-ידי תמיכה בשלושה תחומים: תצפיות, מחקר מעבדתי ומחקר תיאורטי.

פרופ' דינה פריאלניק: המחקר המעבדתי שמתקיים בחוג שלנו כולל מעבדה שבה משחזרים את התנאים שבהם נוצרו הגופים במערכת השמש, כלומר תנאים של טמפרטורה נמוכה ולחצים נמוכים, ומנסים ליצור חומר.

פרופ' דינה פריאלניק: החומר העיקרי שממנו עשוי כוכב שביט זה קרח ולכן מנסים ליצור קרח בתנאים האלה ולחקור את תכונותיו ולהבין איך כוכבי שביט נוצרו ואיך יכול להיות שיתפתחו בהם מולקולות מסובכות יותר.

פרופ' דינה פריאלניק: סוג אחר של מחקר הוא הדמיה ממוחשבת.

פרופ' דינה פריאלניק: בונים מודל ממוחשב של כוכב שביט עם כל התהליכים הפיסיקליים והכימיים שמתרחשים בתוכו, ובעזרת המחשב עוקבים על ההתפתחות שלו וכך מנסים להבין מה קורה, כלומר ממה בנוי כוכב שביט ואיך הוא פועל.

פרופ' דינה פריאלניק: ההיזון החוזר בין שלושת סוגי המחקר יחד עם משימות החלל יביא אותנו להבנת הגופים האלה ואולי להבנת התחלת החיים בראשית מערכת השמש.

פרופ' דינה פריאלניק: המבצע הקרוב אמור להתקיים ב-26 בפברואר אז תשוגר חללית בשם "רוזטה".

פרופ' דינה פריאלניק: מדובר במבצע מאוד גדול שהכנתו ארכה כעשר שנים ויותר.

פרופ' דינה פריאלניק: המבצע הוא של סוכנות החלל האירופית.

פרופ' דינה פריאלניק: אנחנו קשורים ישירות לחלק מהמכשירים שמותקנים על החללית הזאת.

פרופ' דינה פריאלניק: החללית אמורה לפגוש בכוכב שביט רק בעוד עשר שנים, כך שב-2014 אנחנו מצפים לקבל תוצאות מהמבצע הזה .

פרופ' דינה פריאלניק: מבצע נוסף שישוגר בסוף השנה הזאת, דצמבר 2004, הוא מבצע של נאס"א.

פרופ' דינה פריאלניק: הרעיון הוא לשלוח גוף שיתנגש בשביט ויגרום שם למכתש מהסוג ששביטים גורמים בכדור הארץ או בפלנטות אחרות, ולחקור מה קורה לעומק ומה פיצוץ כזה עלול לגרום.

פרופ' דינה פריאלניק: אנחנו קשורים למבצע הזה על-ידי זה שאנחנו עושים את המודלים שגם מנבאים את מה שעלול לקרות וגם מנחים את תכנות המחשב.

פרופ' דינה פריאלניק: התוצאות של המשימה זאת אמורות להתקבל הרבה יותר מהר, ב-4 ביולי 2005.

פרופ' דינה פריאלניק: בחוג שלנו יש קבוצה של 15 אנשים, תלמידי מחקר, שעובדים בתקציבים מזעריים.

פרופ' דינה פריאלניק: יש עניין גדול מאוד, שבחלקו כנראה נוצר כתוצאה מהמבצע של מעבורת "קולומביה".

פרופ' דינה פריאלניק: יש הרבה עניין ופניות רבות ללמוד את הנושא הזה ולהשתלב במחקר, אבל – כמו שאמרו כל קודמיי - אנחנו זקוקים לתקציב.

פרופ' יורם זבירין: יושבי הראש של המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל, מר רקאנטי ואלוף במיל.

פרופ' יורם זבירין: איתן בן-אליהו, מצטערים שנבצר מהם להשתתף בישיבה.

פרופ' יורם זבירין: אלוף במיל.

פרופ' יורם זבירין: איתן בן-אליהו הצטרף למוזיאון לפני כשנה והוא הביא אתו תפנית בכיוון המחשבה והפעילויות שלנו.

פרופ' יורם זבירין: בין השאר הוא אחראי לזה שליווינו את התוכנית לחקר החלל, תעופה ואסטרופיסיקה ועכשיו המוזיאון נקרא "המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל".

פרופ' יורם זבירין: לאחר שיגור המעבורת והאסון שקרה החלטנו שמן הראוי לקרוא את התוכנית על שם אילן רמון וצוות ה"קולומביה", זיכרונם לברכה.

פרופ' יורם זבירין: פנינו למשפחה וקיבלנו את ההסכמה והתמיכה שלהם.

פרופ' יורם זבירין: אנחנו חושבים שהתוכנית יאה והולמת למורשת של אילן רמון.

פרופ' יורם זבירין: התוכנית היא בעיקרה חינוכית והיא משלבת עבודה עצמית במעבדות, בתצפיות, במדידות וגם בבניית מודלים שבני הנוער משתתפים בהן.

פרופ' יורם זבירין: זה משולב כמובן עם יתר הדברים בתערוכה, כמו גם במוזיאונים אחרים למדע בארץ.

פרופ' יורם זבירין: מדובר במוצגים שהם אינטראקטיביים ומאפשרים את החוויה ואת ההתנסות.

פרופ' יורם זבירין: בשנה הזאת היתה לנו פעילות רבה של הרצאות לציבור שמשכה קהל רבה.

פרופ' יורם זבירין: גם באולימפידע, שהיא תחרות מדעית לנוער, הנושא השנה הוא נושא החלל.

פרופ' יורם זבירין: האולימפידע משקפת את מה שאנחנו רוצים לעשות במוזיאון – למשוך כמה שיותר בני נוער מכל רחבי הארץ ומכל המגזרים, אנחנו מדברים על עשרות אלפים, לעסוק בנושאים של מדע וטכנולוגיה.

פרופ' יורם זבירין: המצטיינים עולים לשלב הגמר שכולל סדנאות וחידון הגמר, כמו במתכונת חידון התנ"ך.

פרופ' יורם זבירין: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם גופים אחרים, כמו למשל המכון לחקר החלל בטכניון וסוכנות החלל הישראלית.

פרופ' יורם זבירין: אנחנו בקשר גם עם מרכז הצפרות, שבראשו עומד ד"ר יוסי לשם.

פרופ' יורם זבירין: אחת התוכניות הראשונות היא לעשות פעילות בבתי ספר כאן, בארצות הברית וברוסיה.

פרופ' יורם זבירין: מתכוונים ליצור כך שיתוף פעולה בין-לאומי בתחום הזה.

פרופ' יורם זבירין: אנחנו מקווים שכל הפעילות הזאת תביא בסוף את המדענים לכל הצוותים שדיברו קודם.

אליעזר זנדברג: הקונספט אולי מתחיל מכך שמדינת ישראל היא מדינה קטנה, אבל החלל שמעלינו הוא אין סופי.

אליעזר זנדברג: אנחנו רואים כיוון ברור של תנועה לחלל שמתבצעת על-ידי המדינות שמאתרות כל הזמן עניינים.

אליעזר זנדברג: חלק מזה הוא תחום הלוויינות.

אליעזר זנדברג: מעבר ללוויינות צבאית יש תוספת של לוויינות אזרחית בעלת משמעויות כלכליות.

אליעזר זנדברג: זה שוק שהולך ומתפתח ותעשיית ישראל צריכה להיות חלק ממנו.

אליעזר זנדברג: בעניינים האלה אנחנו ממוקמים במקום עם פוטנציאל לא רע.

אליעזר זנדברג: מבחינת יכולות מוחשיות וביצועיות אנחנו במקום שמאפשר להגדיל את הפוטנציאל ולהוציא ממנו עוד.

אליעזר זנדברג: אני אתן דוגמה מחקלאות מדייקת, שאנשים לא כל כך מודעים לה.

אליעזר זנדברג: יש ויכוח גדול בעולם אם לאפשר מזון מהונדס גנטית או לא.

אליעזר זנדברג: האירופאים מתנגדים לזה והאמריקנים טוענים שכן.

אליעזר זנדברג: המקטרגים אומרים בין היתר שיבואו חרקים שילמדו להתגבר על המזון המהונדס ואז לא יהיה מה לעשות.

אליעזר זנדברג: האמריקנים אומרים שהם יחייבו כל חקלאי שמגדל מזון מהונדס לגדל בחלק מסוים של השדות חיטה שהיא לא מהונדסת, על מנת לשמר את האיכויות.

אליעזר זנדברג: השאלה היא איך מפקחים.

אליעזר זנדברג: התשובה היא שהפיקוח יהיה מהחלל.

אליעזר זנדברג: ההערכה היא שלוויין יוכל לומר מי מרמה ומי מקיים.

אליעזר זנדברג: בהודו למשל, בכפרים המרוחקים, עוברים 50,000 אנשים בשנה טיפולים רפואיים כאשר הרופא יושב במרחק של מאות ואלפי קילומטרים מהמקום בו אותו אדם נבדק.

אליעזר זנדברג: בתחום התקשורת - כל מי שמשתמש בטלפון סלולארי יודע במה מדובר.

אליעזר זנדברג: גם תקשורת בין לוויינים היא תחום שמתפתח לצורך איסוף מידע מדויק על דברים מסוים.

אליעזר זנדברג: גם ניטור, איכות סביבה, נדידת ציפורים ועוד הם דברים שמגיעים לפעולות קרקעיות ליישומים כלכליים.

אליעזר זנדברג: אנחנו יכולים להיות שם.

אליעזר זנדברג: האירופאים מפתחים היום רשת שנקראת "גליליאו" שאמורה להיות רשת מתחרה ל-GPS האמריקני.

אליעזר זנדברג: מדובר ב-30 לוויינים בהיקף של כ-5 מיליארד יורו.

אליעזר זנדברג: אנחנו מנסים להיות בתוך העניין הזה.

אליעזר זנדברג: המטרה שלנו היא לשדרג את המעמד שלנו בסוכנות החלל האירופאית, על מנת שנוכל לקבל לפה, לפחות כקבלני משנה, חלק מהפעילויות האלה שעוזרות לתעשייה.

אליעזר זנדברג: המשמעויות הכלכליות יכולות להיות עצומות.

אליעזר זנדברג: לגבי שיתוף הפעולה עם נאס"א – אנחנו מנסים להרחיב את שיתוף הפעולה הזה גם לפעולות של חינוך.

אליעזר זנדברג: אני רואה את החבר'ה הצעירים שיושבים כאן ואני חושב שחלל זה דבר מגניב.

אליעזר זנדברג: בתור ילד הייתי קורא את כל הספרים של אסטרופיסיקה וספרים של מדע פופולרי.

אליעזר זנדברג: אני מניח שהיום הם כבר לא מדע פופולרי, כי כבר עברו את מעגלי הדמיון שלהם.

אליעזר זנדברג: אלה דברים שמעוררים את ההתעניינות, אבל הם יכולים להביא אותנו גם למשהו מעשי, וזה דבר חשוב.

אליעזר זנדברג: הידע המדעי הוא ידע ישים, אבל גם בעל השלכות ארוכות טווח.

אליעזר זנדברג: חייבים לזכור שבלי המחקר הבסיסי לא נגיע גם לתוצאות מעשיות.

אליעזר זנדברג: את שני הדברים האלה חייבים לפתח.

אליעזר זנדברג: ההדגשים שלנו הם על הידוק היחסים עם סוכנות החלל האירופאית, נאס"א וסוכנות החלל ההודית.

אליעזר זנדברג: כשחתמנו על ההסכם לשגר את "טאווקס" קיבלנו הצעה מההודים לקחת חלק בפרוייקט שלהם לשיגור חללית לירח שתגיע לשם ב-2007 ותקיף אותו.

אליעזר זנדברג: יש להם שם מקום ושאלו אותנו אם אנחנו מעונינים.

אליעזר זנדברג: העברנו מידע על כך לכל הקהילה המדעית ושאלנו איזה ניסויים, אם בכלל, הם מבקשים לעשות.

אליעזר זנדברג: קיבלתי אישור עקרוני מראש הממשלה להתקדם בעניין.

אליעזר זנדברג: כמובן שזו פונקציה של תקציבים, אבל האישור העקרוני כבר ניתן.

אליעזר זנדברג: בפעם הראשונה בהיסטוריה ישראל תהיה חלק מפרוייקט שישגר לווין לירח.

אליעזר זנדברג: אנחנו גם מאתרים מדינות שבהן תחום החלל הולך וגואה, תופס מקום יותר ויותר חשוב גם בצד המדעי וגם בצד הכלכלי.

אליעזר זנדברג: המטרה שלנו היא להיות חלק מהפרוייקטים האלה, על מנת שכשהשוק הזה יגדל אנחנו נוכל להיות שחקנים משמעותיים בו.

אליעזר זנדברג: השאלה היא כמובן מי יממן ומאיפה הכסף.

אליעזר זנדברג: יש לי אוזן קשובה אצל ראש הממשלה וגם במשרד האוצר.

אליעזר זנדברג: משרד המדע איבד 50 מיליון שקלים בתקופה שלפני כניסתי לתפקיד.

אליעזר זנדברג: הכסף הזה הגיע לאומני ישראל במסגרת איזשהו מעבר, כאשר קיצצו תקציב שהממשלה החליטה עליו ותמורת זה לא קיצצו תקציב אחר לתרבות.

אליעזר זנדברג: אני לא מזלזל באומנות, אבל חייבים לדעת איפה אנחנו עומדים.

אליעזר זנדברג: 50 מיליון שקלים, שהם למעלה מעשרה מיליון דולר, הם כעשר שנות תקציב של סוכנות החלל הישראלית.

אליעזר זנדברג: הסוכנות מתפקדת ואנחנו מאגמים משאבים לצורך פעילויות.

אליעזר זנדברג: בשנה האחרונה קיבלתי תקציב ממשרד האוצר ומראש הממשלה לצורך פרוייקט משותף של לוויין עם הצרפתים.

אליעזר זנדברג: קיבלנו תקציב, וזה עוד לא סגור סופית, לצורך "טאווקס" ופעילויות נוספות.

אליעזר זנדברג: הדברים האלה הם בעלי משמעות ואנחנו לא יכולים למדוד אותם ביום או ביומיים, אבל אם לא נשקיע היום, בעוד עשר שנים לא יהיה כלום.

אליעזר זנדברג: אם לא היו משקיעים לפני עשרים שנה, היום לא היה כלום.

אליעזר זנדברג: את המסר הזה חייבים להעביר.

אליעזר זנדברג: אני זורק את הכפפה גם לחברי הכנסת, מהקואליציה ומהאופוזיציה, ולראות כיצד אנחנו קובעים סדר עדיפויות שמדיניות מדע ומדיניות חלל תופסים בו מקום חשוב.

אליעזר זנדברג: את הפוטנציאל הכלכלי אפשר לראות גם מעבר לפינה.

אליעזר זנדברג: דברים אחרים הם מעבר לאופק.

אליעזר זנדברג: יש היום מרוץ חלל ועכשיו אנחנו מוקפים בתוצאות של המרוץ הזה, מהחלליות ששוגרו למאדים, בסיס על הירח ותוכניות אחרות.

אליעזר זנדברג: מדברים על כך שהחלל יהיה במאה הזאת מה שלפני 300 שנה היו הימים והאוקיינוסים בדרך לתבלינים בהודו ומה שהיה הנפט במאה העשרים.

אליעזר זנדברג: אנחנו לא אמורים להיות אבירי היקום, ככל הנראה לא נהיה, כי תקציבנו דל מדיי, אבל לפחות להיות שותפים ומעורבים.

אליעזר זנדברג: אם לא נעשה היום, בעוד עשר שנים או עשרים שנה, כשזה יקרה, לא נהיה שם.

אליעזר זנדברג: אני מאוד מקווה שנדע למצוא את הדרך לאזן בין הצרכים לבין המציאות.

אליעזר זנדברג: הפוטנציאל במדינת ישראל הוא מדהים ואני חושב שנוכל גם לממש אותו.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להודות לשר המדע שניכר בו שהוא הגיע לתפקיד שהוא מוצא בו עניין רב.

אליעזר כהן: אני רוצה להזכיר שאנחנו נמצאים פה לזכרו של אילן רמון.

אליעזר כהן: אני שומע שיש לנו קשרים עם נאס"א, במיוחד לאור האסון שקרה לנו בעקבות "קולומביה".

אליעזר כהן: אני חושב שנאס"א חייבת לנו הסברים מה היא מתכוונת לעשות לקראת הטיסות שיהיו בעתיד לחלל בכל הקשור לבטיחות הטיסה.

אליעזר כהן: כחכמים לאחר מעשה אנחנו מגיעים למחשבה של אפשרות בידוד החללית מכל הגופים המפלצתיים האחרים והפרדה בין הנזקים שקרו ל"קולומביה" וכן הלאה.

אליעזר כהן: אני חושב שמוכרחים לתת פתרון בטיחות לפני טיסות מאוישות.

אליעזר כהן: מוכרחים ואפשר.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להודות לכולכם.

אופיר פינס-פז: ציינו בישיבה מיוחדת שנה לאסון "קולומביה" בו נספה אילן רמון, זכרונו לברכה.

אופיר פינס-פז: בלי שהכרתי אותו בטוח שהצוואה שהיתה החשובה לו ביותר היא שהמדע יימשך, לא ייעצר ושישראל תמשיך להיות מעורבת בחקר החלל לצדה של המעצמה הגדולה ארצות הברית.

אופיר פינס-פז: זה לכבודנו, זה לזכותנו ואנחנו, שיושבים בבית הזה, רוצים לקוות שיתאפשר לכם לעשות את עבודתכם – העבודה המחקרית, העבודה האקדמית, המעשית והחלוצית.

אופיר פינס-פז: אנחנו נעשה כל מאמץ כדי לשרת גם את האינטרס הזה של ממשלת ישראל ושל החברה הישראלית כמיטב יכולתנו במסגרת סדרי העדיפויות המאוד קשים שלנו.

אופיר פינס-פז: אני חושב שראוי שהתחום הזה יהיה בסדר עדיפות יותר גבוה ממה שהוא היום.

אופיר פינס-פז: אני שמח על כך ששר המדע רואה את הדברים האלה כפי שהוא רואה אותם.

אופיר פינס-פז: אני מקווה שזה יבוא לידי ביטוי מעשי בשנים הקרובות.

אופיר פינס-פז: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.

אופיר פינס-פז: - - - - - - - - -