ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 43, 2003-12-23 10:05

מל פולישוק-בלוך: את כל מי שעניינו ב-ננו, אנשי החזון, אנשי המדע, אנשי המעשה, תחת קורת גג אחת כדי לראות איך אנחנו מקדמים את הנושא ועוזרים למה שנעשה היום, ומשפרים את מה שיהיה מחר.

מל פולישוק-בלוך: ראשית חייבת תודות לחה"כ, רה"מ לשעבר, שמעון פרס שנאות להשתתף בישיבה.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שאתה במדינת ישראל ולא רק פה - הפכת להיות מר ננו טכנולוגיה, בנוסף לכל המעלות האחרות.

מל פולישוק-בלוך: ולכן חשוב היה לנו שאתה תציג פה את החזון שלך.

מל פולישוק-בלוך: נמצאים אתנו גם מומחים מהאוניברסיטאות, ממרכזי מחקר, הבולטים ביותר בישראל, בעלי שם עולמי גם.

מל פולישוק-בלוך: ואנחנו נשמע מפי המומחים מה זה ננו.

מל פולישוק-בלוך: לא כולם יודעים, זה עדיין בחיתוליו.

מל פולישוק-בלוך: לאן הטכנולוגיה הזאת יכולה להוביל אותנו ומה צריך לעשות כדי שישראל תמצא יחד עם המדינות המובילות בתחום, ובחזית אחת של הקדמה והמדע.

מל פולישוק-בלוך: אני חייבת תודה מיוחדת, לידידי, חה"כ שלום שמחון, יו"ר ועדת הכלכלה שעשה מעשה חריג בנדיבותו וויתר למעננו על החדר הזה וגם על השידור.

מל פולישוק-בלוך: חה"כ לא מוותרים כל-כך מהר על שעת שידור ויש לו גם כן, בועדת הכלכלה, ישיבה חשובה עם אנשים חשובים.

מל פולישוק-בלוך: ובכל-זאת הוא ויתר לטובת הנושא ולטובת הנוכחים, ועל כך באמת תודה.

מל פולישוק-בלוך: עוד מעט יצטרפו אלינו גם קצינים מהצבא, מחיל חינוך וכשהם יצטרפו, אנחנו נייחד להם כמה מלים.

מל פולישוק-בלוך: ננו-טכנולוגיה, יש אומרים שזו מהפכה.

מל פולישוק-בלוך: יש טוענים שזה הממשק בין המדע והטכנולוגיה היכן שמתחבר.

מל פולישוק-בלוך: שמדע זה טכנולוגיה וטכנולוגיה זה מדע.

מל פולישוק-בלוך: ולצופים בבית שעדיין לא יודעים בדיוק מה זה ננו-טכנולוגיה, אני אומר מפי האידיוט, שמדובר בהתפתחות מהפכנית של המדע שמתאפיינת במזעור.

מל פולישוק-בלוך: ואם ניקח את השערה שלנו, הדקה כל-כך ונחלק 1:100,000 בערך נגיע לגודל שעליו אנחנו מדברים.

מל פולישוק-בלוך: זה כל-כך קטן שאנחנו כבר מדברים בעצם על הרכב החומר עצמו.

מל פולישוק-בלוך: ואם אנחנו מגיעים לכל-כך קטן - אנחנו יכולים כבר לעשות עם החומר כמעט מה שאנחנו רוצים.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לכוון את הדיון שהוא יהיה ענייני ולהדגיש כמה נקודות מאוד מאוד בקיצור.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו כבר יודעים היום שהעולם המדעי-טכנולוגי הולך למוצרי ננו-טכנולוגיה, אין סימן שאלה כבר בעניין הזה.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו יודעים היום שמגוון הנושאים הוא עצום בתחום ה-ננו.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו יודעים גם שזה בין-תחומי, זה שילוב של הנדסה וכימיה ופיזיקה ומחשבים וביולוגיה ונושאים נוספים.

מל פולישוק-בלוך: חשוב לציין שמי שלא מתקדם ומי שלא מתפתח בנושא הזה, בעצם הולך במרץ רב לאחור ועל-כך צריך גם כן לשים דגש.

מל פולישוק-בלוך: המאפיין המיוחד של התחום הזה, של ה-ננו, שצריך להשקיע משאבים רבים ולכן צריך תכנון לאומי ושיתוף-פעולה.

מל פולישוק-בלוך: ולא סתם אספנו אתכם מכל האוניברסיטאות כדי למצוא את החיבור ואת שיתוף הפעולה.

מל פולישוק-בלוך: ויש לנו גם נציגים מהממשלה, כי בלי מעורבות ממשלתית בנושא הזה אי אפשר, כי הסכומים הם אדירים.

מל פולישוק-בלוך: המדע וטכנולוגיה מנסה לרתום את הקצת כסף שיש למדינת ישראל למקום האמיתי שיכול להוביל לצמיחה.

מל פולישוק-בלוך: כי אנחנו כאן יודעים שרק התחומים האלה מובילים באמת לצמיחה וכשיש צמיחה כלכלית זה עוזר לא רק לחלשים, זה עוזר קודם כל לרווחה.

מל פולישוק-בלוך: וזה המדיניות של ועדת המדע, כל עוד אני פה.

מל פולישוק-בלוך: ארה"ב, המעצמה הכי גדולה וקפיטליסטית ונשיאה בראשה, גם היא חושבת שצריך להקציב כספים גדולים, מדובר במיליארדי דולרים שהולכים למו"פ, כסף ממשלתי.

מל פולישוק-בלוך: ואצלנו אנחנו נשמע את הסכומים הזעירים, סכומי ננו מה שנקרא.

שמעון פרס: בתחום הזה.

שמעון פרס: אני חושב שזה אירוע חשוב, אני מקווה שלא יהיה אחרון, מפני שזה מחייב שינויים רבים מאוד בכל אורחות חיינו.

שמעון פרס: לפי דעתי היו שתי מהפכות גדולות, אולי המהפכה הגדולה ביותר שהעולם ידע, היא במחצית השניה של המאה ה20-.

שמעון פרס: כאשר המדע והטכנולוגיה החליפו את הקרקע בתוצרות הטבע.

שמעון פרס: הכלכלה המודרנית במחצית השניה של המאה ה20-, המדע והטכנולוגיה שינו כל סדרי החיים של העולם.

שמעון פרס: לא רק שהם שינו - הם מוסיפים לשנות.

שמעון פרס: אנחנו עדיין לא בסוף המהפכה - אנחנו בראשיתה ובאמצעיותה.

שמעון פרס: ההיסטוריה האנושית פרט לצד הרוחני והערכי שלה,  היא היסטוריה כתובה בדיו אדומה.

שמעון פרס: זו היסטוריה של מלחמות.

שמעון פרס: הסיבה העיקרית של המלחמות פרט לאידיאולוגיות, היא חלוקת השטחים, שמירה על השטחים, הרחבת השטחים.

שמעון פרס: כל המלחמות היו הגנה על השטח או כיבוש שטחים.

שמעון פרס: אבל היום השטחים כבר לא כל-כך חשובים מבחינה כלכלית.

שמעון פרס: העובדה הפשוטה ביותר שחקלאות שפעם היתה פעם 50%-60% מהמשק העולמי, היא היום 1%-2% וזה ילך ויקטן.

שמעון פרס: גם הייצור עצמו פסק להיות חשוב.

שמעון פרס: היום 10%-11% של העם יכולים לספק את כל הצרכים הפיזיים שלנו, במזון, בלבוש, בכל.

שמעון פרס: ובעצם 90% אנחנו מדברים על תרבות הפנאי.

שמעון פרס: צריך לדבר על הפנאי של הכסף, לא רק על הפנאי של האדם.

שמעון פרס: ועל כן אנחנו מכוונים את זה למקומות אחרים.

שמעון פרס: הממשלות איבדו במידה רבה מאוד את השפעתן.

שמעון פרס: מפני שכל הממשלות הן קטנות מדי, כולל ארה"ב, כדי באמת לכוון את הכלכלה העולמית.

שמעון פרס: כל בוקר כטריליון וחצי דולר מחליפים ידיים, העולם יוצר 35-40 טריליון דולר לשנה.

שמעון פרס: ואף אחד לא שולט לאן הכסף הזה הולך.

שמעון פרס: אף אחד מהממשלות שולטות בזה, חברות ודברים אחרים, במקום שהכסף נח, שם הוא קיים.

שמעון פרס: וכמובן כל המושגים, משק יצרני ומשק שירותי, הוא מגוחך.

שמעון פרס: מפני שהיום עיקר הדברים הם דברים שירותים.

שמעון פרס: למשל, תעשיית הבידור תופסת 15%, מה זה שירותים או לא שירותים.

שמעון פרס: היום הבידור חשוב לאנשים כמו מזון.

שמעון פרס: תיירות היא 12%.

שמעון פרס: כל פני המשק משתנים.

שמעון פרס: וכמובן גם שיטות הייצור השתנו מאוד.

שמעון פרס: לדוגמא, כאשר חידשנו את היחסים עם בריה"מ, הדבר הראשון שקרה זה שהרוסים קנו מאיתנו פרות.

שמעון פרס: למה פרות?

שמעון פרס: מפני שמתברר שהפרה הישראלית מניבה פי שלוש חלב מהפרה הרוסית.

שמעון פרס: זו אותה פרה עם אותם הקרניים.

שמעון פרס: ההבדל איננו בחי - ההבדל הוא בשיטה.

שמעון פרס: והמסקנה מהסיפור הזה, שבעצם אפשר להפיק יותר חלב מהשיטה מאשר מהפרה.

שמעון פרס: שני שליש מהחלב בא מהשיטה.

שמעון פרס: זה גם שינה את פני הצבאות.

שמעון פרס: בעצם כל הצבאות וכל האסטרטגיות שיש לנו, אבד עליהם הקלח.

שמעון פרס: ניקח את הארגון הכי גדול שיש בעולם מבחינת צבאית הנאט"ו.

שמעון פרס: נאט"ו זה ארגון צבאי שעולה מאות מיליוני דולרים, הוא מחפש אויב והוא לא מוצא.

שמעון פרס: לא יודעים בשביל מה צריך נאט"ו בעצם.

שמעון פרס: אני לא אומר שאין בעיות, אבל האויבים של אתמול פינו את מקומם לסכנות של היום.

שמעון פרס: האויבים של אתמול היו לאומיים, הסכנות של היום הם רב-לאומיים או גלובליים.

שמעון פרס: אז לנאט"ו אין אויב - אבל למשל לסכנה ששמה טרור, אין נאט"ו, אין מי שיילחם.

שמעון פרס: צריך להבין דבר אחד.

שמעון פרס: המהפכה המדעית איננה מהפכה בתחום המדע.

שמעון פרס: זה מדע שעושה מהפכה בכל התחומים.

שמעון פרס: את זה מוכרחים להבין.

שמעון פרס: דוגמא אחת למשל שאנחנו לא שמים אליה לב.

שמעון פרס: המהפכה המדעית הזו למשל, גורמת לנדידת עמים.

שמעון פרס: היות ורמת החיים עלתה והזוג הצעיר רוצה גם לבלות יותר טוב, שיהיה לו יותר זמן וגם שלכל ילד יהיה יותר טוב.

שמעון פרס: למשל בארצות המפותחות, רמת הילודה ירדה מאוד עד כדי ילודה שלילית.

שמעון פרס: ובארצות העניות שאין להם את זה, רמת הילודה נשארה.

שמעון פרס: במשך 25 השנים הבאות, יתווספו לעולם שני מיליארד אנשים.

שמעון פרס: מהם 50 מיליון בארצות המפותחות, מיליארד ו- 950   מיליון בארצות הלא מפותחות.

שמעון פרס: ז"א, שבארצות המפותחות לא יהיה מי שיעבוד, לא יהיו אנשים צעירים לקיים את הדור הזקן.

שמעון פרס: לעומת זה בארצות המפותחות לא יהיה מה לאכול.

שמעון פרס: כתוצאה מזה התחילה נדידת עמים.

שמעון פרס: יש כבר היום כ20- מיליון מוסלמים באירופה שמשנים את אירופה.

שמעון פרס: הם מעריכים שתוך 25 שנים, שליש מתושבי אירופה יהיו מוסלמים וערבים.

שמעון פרס: צריך להבין שזה שינוי פוליטי, זה שינוי גלובלי, זה התחיל בעניין המדעי אבל זה לא נגמר בשום פנים ואופן בעניין המדעי.

שמעון פרס: ואמנם גם העניין המדעי עורר מרד שכנגד המדע.

שמעון פרס: חלק גדול מהעולם המוסלמי מורד במדע כי הוא מפחד שהמדע ישנה, ישבש את אורחות החיים שלהם והם לא יוכלו להיות מסורתיים.

שמעון פרס: זה הטעם העיקרי של הטרור עצמו.

שמעון פרס: אבל הבעיה של העולם המוסלמי היא שהוא לא יכול על החיים המסורתיים.

שמעון פרס: מה זה חיים מסורתיים?

שמעון פרס: חיים מסורתיים זה חקלאות מיושנת, אי אפשר להתקיים מזה; החקלאות המסובסדת, גם אצלנו דרך אגב, ההשפעה היא עצומה.

שמעון פרס: החקלאות היא  authority ventures    בין הקב"ה  לבין החקלאי.

שמעון פרס: ואחד משני השותפים האלה אי אפשר לסמוך עליו.

שמעון פרס: הוא פעם עושה בצורת, חום וקור.

שמעון פרס: ועל כן הממשלה מתערבת בסובסידיות.

שמעון פרס: אחד הדברים המדהימים בארצות המפותחות למשל באירופה ובאמריקה, פרה מקבלת יותר סובסידיה מאשר תושב באפריקה.

שמעון פרס: הפרות יותר מפונקות מאנשים.

שמעון פרס: שם רמת החיים יורדת בצורה נוראה.

שמעון פרס: אצלנו ברוך השם, החקלאות אימצה שותף שלישי, את המדע.

שמעון פרס: זה צריך להבין את זה.

שמעון פרס: בישראל המדע ממלא תפקיד מרכזי בחקלאות.

שמעון פרס: 80% של החקלאות הישראלית מושתתת על מדע, 20% על אדמה ועל העבודה.

שמעון פרס: וגם המזה"ת הולך ומשתנה.

שמעון פרס: אני אכנס לאיכות החיים מדוע אי אפשר לעשות גדרות, נגד Pollution  בגדרות, נגד טרור בגדרות, נגד תיירות, אי אפשר, זה עולם של רוחות, לא עולם של גדרות.

שמעון פרס: וצריך להכניס רוח נכונה ולא גדר גרועה.

שמעון פרס: והעניין הזה הולך ונמשך.

שמעון פרס: למשל לפני שנה מי מאיתנו ידע שנתעורר בוקר בהיר אחד ואמריקה תהיה שכנה שלנו בעיראק.

שמעון פרס: מה הביא את אמריקה לעיראק - הטרור.

שמעון פרס: מה הביא את הטרור - ההתנגדות למדע.

שמעון פרס: תוך חמש שנים גם אירופה תהיה שכנה שלנו.

שמעון פרס: מפני שברגע שטורקיה תצטרף לאיחוד האירופי, והיא תצטרף, אז טורקיה תהיה שכנה של סוריה.

שמעון פרס: כמו שהיא כבר כיום קיימת בקפריסין ובמקומות אחרים.

שמעון פרס: אני אומר את זה קצת בהלצה אבל גם קצת בצער.

שמעון פרס: הפוליטיקה הישראלית מצטיינת בחוסר הבנה בהשלכות של המדע, גם על החיים הפוליטיים.

שמעון פרס: (אני מקווה שאני לא מגזים, אני לא רוצה להעליב אף אחד.

שמעון פרס: ) אני לפעמים נדהם מהבורות.

שמעון פרס: אני יודע שקוראים לי פנטזיות.

שמעון פרס: אבל אנחנו נכנסו לשלב הראשון הזה של ההיי-טק במהפכה הזו, בגלל הביטחון.

שמעון פרס: ללא הביטחון - לא היינו נכנסים לעניין הזה.

שמעון פרס: בד"כ בכל הארצות, מה שמקדם את המדע - זה הביטחון ולא האזרחים.

שמעון פרס: מדוע?

שמעון פרס: מפני שכאשר גנרל נכנס לועדת הכספים, שומעים מה שהוא אומר, גם לא אוהבים להתווכח אתו.

שמעון פרס: כשאזרח נכנס - מורטים את נוצותיו.

שמעון פרס: על כן, הכסף המושקע שנותנים למדע מטעמים ביטחוניים וצבאיים - אני מבין את זה.

שמעון פרס: עולה לעין ערוך על מה שנותנים לדברים אזרחיים ואחרים.

שמעון פרס: היה לנו מזל, שמשנות ה50- השקענו במדע, לפעמים גם בניגוד לדעת הצבא הון עתק, לפיתוח התעשייה הגרעינית.

שמעון פרס: ואז אמרו לי, שאני קצת שרלטן או משהו כזה, לא ייצא מזה שום דבר.

שמעון פרס: מתעשיית הטילים, מתעשייה אווירית ומהתעשייה הצבאית והתעשייה האלקטרונית.

שמעון פרס: זה הניח את היסוד להיי-טק בישראל.

שמעון פרס: בלי זה, אילו היינו סומכים רק על הכתבות האזרחיות, עם כל המשרדים, כולל משרד המדע שנתנו לו תואר ולא נותנים לו תקציב - אז היה מצב קשה מאוד.

שמעון פרס: עכשיו מתחוללת מהפכה שניה.

שמעון פרס: ה-ננו-טכנולוגיה איננו מדע.

שמעון פרס: ה-ננו-טכנולוגיה הוא מהפכה.

שמעון פרס: הוא מימד חדש בחיינו.

שמעון פרס: כמו שהעניין לעבור מקרקע למדע היתה מהפכה היסטורית אחת, עכשיו אנחנו עוברים מהמדע הנראה לעין, למדע שממנו נבנה העולם, ואנחנו לא ראינו אותו.

שמעון פרס: זה סדר גודל מדהים בכלל.

שמעון פרס: וגם כן עד שיתפסו את זה ועד שילמדו את זה, זה ייקח כמובן זמן.

שמעון פרס: אבל לא יהיה תחום שבו ה-ננו לא ישפיע.

שמעון פרס: ברפואה, במדע, במתכות, בבריאות, בצבא, בהשקיה.

שמעון פרס: אין תחום שיצא מזה נקי.

שמעון פרס: אבל אולי הפעם בניגוד לפעמים הקודמות, אני לא רואה את הביטחון נכנס לזה.

שמעון פרס: זו שגיאה ממדרגה ראשונה.

שמעון פרס: ה-ננו-טכנולוגיה זה החלק השני של האופציה הגרעינית.

שמעון פרס: בעצם כשגילו שהאטום איננו מתנהג כשאר הדברים שאנחנו מכירים שאין כל קשר בין גודל לבין עוצמה.

שמעון פרס: שבדבר בלתי נראה לעין, יש יותר עוצמה, לפעמים מתחנת כוח.

שמעון פרס: ושהוא משנה צורה ושיש לו תכונות שאנחנו לא מכירים.

שמעון פרס: ושהכל יחסי בחיים, לא לפי גודל ולא לפי צורה ולא כפי מה שידוע.

שמעון פרס: אז גילו את הפוטנציה של האטום.

שמעון פרס: כאן אני רוצה להעיר שתי הערות פוליטיות.

שמעון פרס: האחת, מזל גדול לעולם שהיטלר או סטאלין או מוסוליני או אוהירואיטו  לא היו ראשונים שגילו את הנשק הגרעיני.

שמעון פרס: אילו הם היו מגלים את הנשק הגרעיני, לא היינו יושבים כאן היום.

שמעון פרס: ודבר שני, מזל שאמריקה היתה ראשונה שנכנסה לעניין הגרעיני.

שמעון פרס: להפך, כמו שעכשיו אמריקה כל-כך נזהרת שהנושא הגרעיני לא ייפול בידי הטרוריסטים, מפני שזה יכול להיות שילוב קטלני, כמו שהיה יכול להיות בין היטלר לבין גרעין, בין סטאלין לגרעין.

שמעון פרס: גם היום יכול להיות שילוב קטלני ממש בין הנשק הגרעיני לבין הטרור עצמו.

שמעון פרס: זה לא משחק ילדים.

שמעון פרס: הטרור הביא את אמריקה לפיתוח הפצצה הגרעינית.

שמעון פרס: והטרור עכשיו הביא את אמריקה לפיתוח ה-ננו.

שמעון פרס: מדוע אני אומר הטרור?

שמעון פרס: מפני שלפי דעתי הדבר שהכריע את זריקת הפצצה הגרעינית על הירושימה, היו הקמיקזים.

שמעון פרס: כמה עשרות קמיקזים הרסו את הצי האמריקאי.

שמעון פרס: וזה היה לפי דעתי, הקש ששבר את גב הגמל.

שמעון פרס: צריך להבין את העוצמה של המתאבדים.

שמעון פרס: ואז אמריקה נכנסה בקצב אדיר, ב- crash program  בתוכנית חירום אדירה לפתח את הנשק הגרעיני, לפי מכתב של איינשטיין וכדומה.

שמעון פרס: מה שהם עשו בלסלומוס, הם קפצו על כמה דורות.

שמעון פרס: היה כאן רוברט אופנהיימר בארץ, נפגשתי אתו במכון ויצמן, ישבתי אתו יום שלם.

שמעון פרס: ואני מוכרח להגיד, שבין ארבעת או חמשת האנשים שעשו עלי את הרושם הכי גדול בחיים, היה רוברט אופנהיימר.

שמעון פרס: איש מדהים, לא רק איש מדע, אלא אדם מאוד חכם, בעל כושר ארגוני בלתי מצוי.

שמעון פרס: ובלעדיו, לפי דעתי, בלסלומוס  העניינים לא היו זזים.

שמעון פרס: אבל הממשלה נתנה לו את היכולת לרכז, נתנו לו את התקציבים.

שמעון פרס: והם הכריעו את הקרב של מלחמת העולם ה2-.

שמעון פרס: אם גילו את כוחו של האטום, מדוע רק בפצצה?

שמעון פרס: מפני שמה זה פצצה אטומית הראשונה?

שמעון פרס: לקחו שני חצאי כדור של פלוטוניום כל אחד 3.5 ק"ג, גרמו להתנקשות בשני החצאים האלה במהירות מסוימת ואז זה בלבל את ההערכות של האטומים והמולקולות ושחררו אנרגיה אדירה.

שמעון פרס: בעצם ב7- ק"ג הרסו עיר.

שמעון פרס: באופן תיאורטי אפשר להגיד, אם ב7- ק"ג אפשר להרוס עיר - מדוע ב7- ק"ג אי אפשר לבנות עיר.

שמעון פרס: מדוע אותם כוחות אדירים הטמונים באטום, לא יכולים להיות מופנים לצד החיובי ולא רק לצד השלילי.

שמעון פרס: הסיבה היא פשוטה, האדם לא ראה את האטום במו-עיניו.

שמעון פרס: אנחנו בכלל בנינו ממה שרואים.

שמעון פרס: מה שלא רואים - לא קיים בעינינו.

שמעון פרס: ועל כן הפצצה האטומית היתה בליינד-דייט, התנקשות עיוורת, לא מפוקחת.

שמעון פרס: רק לפני מספר שנים פיתחו סוף סוף מיקרוסקופ אשר מסוגל לראות את האטומים ואת מבנה האטומים ואת מבנה המולקולות, וברגע שמתחילים לראות - אפשר גם לפקח ואפשר גם לבנות.

שמעון פרס: בהתחלה ניסו לעשות מיקרוסקופ שעובי העדשה היא 7 מטר ולא ראו טוב את האטום.

שמעון פרס: רק אח"כ עברו למיקרוסקופ שנקרא מיקרוסקופ של מנהרה ומיקרוסקופ ובו אפשר לראות את האטומים בעין של המיקרוסקופ.

שמעון פרס: ואז התבררו הרבה מאוד דברים.

שמעון פרס: בכלל אני רוצה להגיד כל מה שאנחנו בנינו עד עכשיו, מה שהעולם בנה, שזו אני חושב מהפכה עצומה, זה מדברים שראינו.

שמעון פרס: בעצם לא חידשנו שום דבר בטבע.

שמעון פרס: מה שאנחנו מחדשים זה את כושר הראייה שלנו.

שמעון פרס: הטבע היה קיים בלעדינו - אנחנו היינו עיוורים.

שמעון פרס: כשאדם ראה רק בעין, הוא ברא מה שראתה העין.

שמעון פרס: כשהוסיפו לו משקפיים (יכול להיות שמשקפיים זה אחד ההמצאות החשובות ביותר בעולם, אחרת הרבה אנשים היו עיוורים או חצי עיוורים) ראינו מה שמאפשר לראות דרך משקפיים.

שמעון פרס: עשו טלסקופ - ראו למעלה.

שמעון פרס: עשו מיקרוסקופ - ראו למטה.

שמעון פרס: כל פעם שמפתחים את המיקרוסקופ מגיעים לגבהים חדשים ומגלים דברים חדשים.

שמעון פרס: לא שהם לא היו קיימים -  אנחנו לא היינו קיימים, בראייה שלנו.

שמעון פרס: או שיורדים למטה עם מיקרוסקופ ורואים שוב פעם דברים חדשים ואחרים.

שמעון פרס: היות ואנחנו היינו עיוורים ועדיין אנחנו עיוורים, אז בנינו מהדברים שראינו.

שמעון פרס: רוב הדברים שנבנו בעולם זה מעץ, מאבנים, מעופרות מתכת, מאוויר, ממים.

שמעון פרס: ובנינו מה שראינו.

שמעון פרס: ועל כן גם כל הבניה שלנו היתה מלמעלה למטה.

שמעון פרס: לקחנו את החומרים שראינו כיסוד וירדנו איתם עד כמה שאפשר לפרטים יותר גדולים.

שמעון פרס: מה לעשות שהעולם איננו בנוי מדברים שנראים, אלא מדברים שלא נראים.

שמעון פרס: פאר היצירה של אדם זה לא דבר מדהים, מתהלך אדם שהוא גם תחנת כוח, שהוא גם מחשב, שהוא גם מתפתח, שהוא גם גדל, ומה שמרתק, הוא לא צומח מלמעלה למטה - הוא צומח מלמטה למעלה.

שמעון פרס: למה אנחנו כל הזמן הצמחנו מלמעלה למטה, כשהעולם צומח מלמטה למעלה.

שמעון פרס: וזה נכון לגבי עצים, ולגבי ירקות, כמעט כל מה שישנו בעולם.

שמעון פרס: ה-ננו, אני מניח שכולם יודעים את הביטוי הזה, ה-ננו בעצם זה מידה בשפה היוונית, ננו, (אני חושב בעברית) זה ננס.

שמעון פרס: שזה חלק המיליארד של מטר.

שמעון פרס: בשביל להבין את גודל הקוטן, זה אילו היו מחלקים שערה משערת ראשנו ב56- אלף חלקים, היינו מקבלים את הגודל של ננו, משערה אחת.

שמעון פרס: אילו היינו מכניסים את כל כדור הארץ בתפוח עץ אחד, היינו מבינים את ההבדל שבין המידות המוכרות לבין המידה שעליה מדוברת.

שמעון פרס: על כן ה-ננו הוא כל-כך זעיר וכל-כך בלתי נראה לעין.

שמעון פרס: אבל גם האדם, גם הצומח, הכל, התחיל מלמטה למעלה.

שמעון פרס: כשבונים בד"כ מלמעלה מלמטה, יש שתי מגבלות, זו שלמעלה וזו שלמטה.

שמעון פרס: כשמצמיחים מלמטה למעלה, יש רק מגבלה אחת, זו שלמטה.

שמעון פרס: למעלה לכאורה אין מגבלות.

שמעון פרס: ואז התברר שמהיסוד הזה שכנראה ממנו נבנה העולם, אלא אם כן נגלה שישנם חלקיקים עוד יותר קטנים, שעוד לא עלו בדמיוננו, שאנחנו עדיין חצי עיוורים וקרוב לוודאי שאנחנו חצי עיוורים, יתגלו הלאה.

שמעון פרס: אבל מה שיש כבר ברשותנו, מאפשר לבנות עולם חדש לחלוטין.

שמעון פרס: הוא מאפשר מתכות חדשות.

שמעון פרס: מתכת שהיא פי מאה חזקה מפלדה ומשקלה, החלק ה6- ממשקל הפלדה.

שמעון פרס: במילים אחרות, אפשר יהיה לעשות מכוניות, או אפילו טנקים, או אפילו חלליות שהם עשויות מחומר יותר דק מנייר.

שמעון פרס: במילים אחרות, נצטרך פחות אנרגיה.

שמעון פרס: במילים אחרות, נייצר פחות זיהום.

שמעון פרס: זו מהפכה בקנה מידה גדול מאוד.

שמעון פרס: אנחנו נוכל לעשות למשל בתחום הרפואה, רובוטים, שבעצם ייכנסו לגופו של האדם, בלי שהאדם יידע על כך.

שמעון פרס: והם יטיילו בגופו של האדם, ייכנסו לכל הפינות הנסתרות, יוכלו למדוד את זרם הדם, יוכלו להתנגש עם תאי סרטן, יוכלו לתת לנו בכלל רוחות חיים חדשות.

שמעון פרס: גם לפי דעתי להאריך את תוחלת החיים, גם לשפר את בריאותו של האדם, וזו מהפכה בכל התחומים.

שמעון פרס: אני רוצה לתת דוגמא בתחום הצבא, מפני שבעיני זה דבר חשוב מאוד.

שמעון פרס: היות והמלחמות הקלאסיות נגמרו, אני לא רואה בעולם התנגשויות בין הצבאות, אין צבאות מסיבה פשוטה.

שמעון פרס: ההתנגשות בלי צבאות מבטיחה לצד החלש יותר תוצאות מאשר התנגשות עם צבאות.

שמעון פרס: למשל אם אתה עושה טרור, טרור קשה להכריע - צבא אתה יכול להכריע.

שמעון פרס: היות וגם אין עמים אשר באופן פורמלי מאמצים את הטרור - אז הטרור הוא בלתי מאורגן, אתה לא יודע איפה נמצא, יש לו ארגונים, אבל הוא לא ארגון לאומי ולא ארגון עולמי.

שמעון פרס: ובעצם אם יש מישהו שמתאבד, זה נשק אדיר.

שמעון פרס: ואם המתאבד הזה גם יוכל לקחת דבר מודרני כמו מטוס, זה נשק עוד יותר אדיר.

שמעון פרס: נראה מה שקרה בספטמבר באמריקה.

שמעון פרס: ועכשיו כל אמריקה מפוחדת, שמא יעשו לה עוד פעם דבר כזה.

שמעון פרס: אז למה לה להביא התנגשות צבאית.

שמעון פרס: והיות וכל האסטרטגיות, כמעט כולן, וכל כלי הנשק, וכל ההיערכויות שישנן, זה חלק  תשובה למלחמת העולם ה2- שהיתה מלחמה נוראה, 50 מיליון אנשים נהרגו.

שמעון פרס: היום הוא די מיושן העניין.

שמעון פרס: לעומת זה, אין לנו תשובה צבאית לעניין הטרור ואין לנו תשובה צבאית לסכנה שהטרוריסטים יתחבקו עם נשק גרעיני.

שמעון פרס: אני חושב שראשית המאה ה20- היא תצטיין בכך שתהיה מלחמה עד חורמה נגד הטרור, ארגוני הטרור ונגד בעלי נשק גרעיני או ביולוגי או כימי שיכולים להעניק לטרוריסטים את היתרון ואת הסכנה הזו פלוס מתאבדים בנוסף לכל הצרות האלה.

שמעון פרס: אם אני קורא נכון את המפה, ישנם שני כלי נשק חדשים.

שמעון פרס: על אחד אני יודע שזה כבר נמצא במעבדות של הצבא האמריקאי או בתקציבי האמריקאים.

שמעון פרס: והדבר הזה הוא בגד חדש, מדים חדשים לחייל.

שמעון פרס: בגד של ננו, ה-ננו הוא מאוד דקיק והוא יותר עדין מאשר הטקסטיל, הוא לא נראה כמעט לעין.

שמעון פרס: אבל הוא חסין בפני כדורים, הוא עומד בפני גזים וביולוגיה.

שמעון פרס: הוא בעצם לא בגד, זה בעצם מערכת אלקטרונית שהחייל לובש ועל כן החייל נמצא ברגולציה של חום הגוף שלו.

שמעון פרס: כאשר קר - מחממים אותו, כאשר חם - מקררים אותו.

שמעון פרס: בעצם הוא גם מכשיר רפואי, הוא בודק את הדופק ואת הלב ואת הדם, יודעים מה מצבו.

שמעון פרס: ובנוסף לכל אלה, הוא מעצים את כוחו של החייל פי שלושה.

שמעון פרס: חייל רגלי לפי התכנית הזו, יוכל למשל להרים 120 ק"ג ללא שום מאמץ.

שמעון פרס: התכנית לפי מיטב ידיעתי נמצאת עכשיו בידי ה-MIT, הוקצבו לזה 80 מיליון דולר.

שמעון פרס: אני שאלתי את אחד המדענים, באיזה מרחק הם חושבים הדבר הזה נמצא, הם אמרו לי, בערך שלוש שנים.

שמעון פרס: ז"א כשהחייל הבודד יעמוד בפני התקפה של טרוריסטים, הוא יכול לעמוד.

שמעון פרס: אחד הדברים שאני יכול להגיד על אמריקה כאשר היא מגלה חולשה פוליטית, היא מחפשת יתרון טכנולוגי לכסות עליו.

שמעון פרס: ועל כן יהיה לה קשה מאוד להתגבר על המלחמה בעיראק רק בדרך פוליטית.

שמעון פרס: היא מוכרחה לחפש דרך טכנולוגית.

שמעון פרס: אגב, הבגד הזה יהיה בגד של כל האנשים בבוא היום.

שמעון פרס: כולנו נתלבש כך.

שמעון פרס: בגד שבנוסף לכל התכונות האלה, מה שנקרא, תוכנת הלוטוס.

שמעון פרס: הלוטוס כפי שאנחנו יודעים זה פרח שגדל בבוץ, אבל הוא כל הזמן נשאר נקי.

שמעון פרס: ה-ננו כל הזמן מנקה את עצמו.

שמעון פרס: אני קיבלתי עכשיו מתנה זוג מכנסי ננו ואפשר לשפוך על זה מים, אפשר לשפוך על זה שמן, זה הולך ושום לא דבר נשאר.

שמעון פרס: אבל זה גם ישמור על כל אדם, יהיה תחת פיקוח רפואי כל הזמן.

שמעון פרס: קשור למרכז, ידווח מה מצבו הבריאותי ולגברות שיושבות כאן, אני גם יכול להגיד, הן יוכלו כל שעה לשנות את צבע הבגד.

שמעון פרס: לוחצים על כפתור ירוק, אדום.

שמעון פרס: חושבים שגם כלי האוכל יהיו כאלה שינקו את עצמם.

שמעון פרס: חושבים שאפשר לכסות ב-ננו את הפירות ואת הירקות שיהיו עמידים הרבה מאוד זמן.

שמעון פרס: ה-ננו לא נראה, כלומר זה לא איזה דבר גדול ועבה.

שמעון פרס: הדבר השני שגם כן מרתק מאוד, זה נקרא אבק חכם smart dust.

שמעון פרס: ה-ננו מאפשר לעשות מחשבים יותר קטנים מראש סיכה.

שמעון פרס: ה-ננו מאפשר לייצר חיישנים בלתי נראים לעין.

שמעון פרס: הרעיון הוא לפזר בשטח אבק של חיישנים ושל מחשבים הקשורים אחד עם השני.

שמעון פרס: אנחנו לא נראה את זה בעין, מפני שזה לא נתפס בעין, זה כל-כך קטן.

שמעון פרס: אבל אפשר לקבל דיווח על כל מה שקורה בשטח.

שמעון פרס: מי נכנס, מי יוצא.

שמעון פרס: ולפי דעתי, שוב כדי להילחם בטרור.

שמעון פרס: אמריקה החליטה להשקיע לפי החלטת הקונגרס והנשיא, בארבע השנים שבין 2005 עד 2008, שלושה מיליארד שבע מאות מיליון דולר, רק ב-ננו.

שמעון פרס: יפן החליטה לשקם את הנשק החדש שלה על ננו-טכנולוגיה.

שמעון פרס: ושני הדברים האלה ייצרו מהפכה.

שמעון פרס: צריך להבין שאבק חכם ישתמשו בו גם לצרכים אזרחיים, לתקשורת.

שמעון פרס: אין שום סיבה שלא.

שמעון פרס: והבגד הזה ישמש כל אזרח, מדוע לא.

שמעון פרס: זה יותר בריא, זה יותר חם, זה יותר נוח, זה יותר נקי.

שמעון פרס: היפנים הם הראשונים למשל, שאנחנו יודעים כבר, ייצרו מתכת של ננו במשקל טון.

שמעון פרס: היא קיימת.

שמעון פרס: ה-ננו למשל תחולל שינויי מדהים בתחום המים.

שמעון פרס: אפשר יהיה לטהר מים, אפשר יהיה ליצור מים, אפשר יהיה להעביר מים במכשירים שהם בסדר גודל כל-כך שונה ממה שאנחנו יודעים, גם להוריד את המחיר.

שמעון פרס: דרך אגב, מי שצוחק ממזרח תיכון חדש - עם המים אי אפשר לעשות מים פוליטיים.

שמעון פרס: הפוליטיקה יכולה להרוס את המים, אבל המים לא מתקשרים לפוליטיקה.

שמעון פרס: פעם חשבנו שזה רק זרימת המים, הפעם אנחנו צריכים להיות חרדים שזה גם זרימת הביוב.

שמעון פרס: אי אפשר היום לעשות את זה, אלא אם עושים את זה באופן אזורי לפי הטבע ולא באופן פוליטי, לפי השיגעונות.

שמעון פרס: אנחנו כולנו, רוב הפוליטיקאים חיים ברוך השם בעבר, בשינה עמוקה מאוד, תרדמה עמוקה מאוד, ומשם אנחנו  מספרים סיפורים.

שמעון פרס: ולא מסתכלים על מה שקורה מול עינינו, מפני שזה קצת מדאיג וקצת מפחיד וקצת הורס אידיאולוגיות.

שמעון פרס: אז למה לנו להסתכן בעניין הזה.

שמעון פרס: אבל כל עניין המים ישתנה.

שמעון פרס: הרפואה, המים, הצבא, הבגדים, המתכות, וגם חיי אדם.

שמעון פרס: מעריכים שהחיים יגיעו ל150- שנה.

שמעון פרס: כל סדר היום שלנו ישתנה.

שמעון פרס: יהיה לנו גם פנאי, גם אפשרויות מדמוקרטיה של חופש הביטוי, נבוא לדמוקרטיה של ביטוי עצמי.

שמעון פרס: מפני שחופש הביטוי הוא קצת דבר לא רציני, לא לכל אחד יש מיקרופון.

שמעון פרס: אבל כשזה בא והעניין הזה של ביטוי עצמי, אם יש לך כשרונות, אם יש לך יתרונות, יהיה לך זמן ואפשרות לעשות את זה.

שמעון פרס: אני באתי כאן לא בשביל להרצות על ה-ננו, אלא בשביל להרצות על דאגתי העמוקה על המצב של ישראל בתחום הזה.

שמעון פרס: מעולם לא הייתי מודאג כפי שאני מודאג עכשיו.

שמעון פרס: ממצב האוניברסיטאות, ממצב המחקר, ממצב החינוך.

שמעון פרס: כל זה לא יקרה מאליו.

שמעון פרס: זה לא עניין שאנחנו נושיב כמה מדענים וינסו ננו.

שמעון פרס: זה מתחיל בגן הילדים.

שמעון פרס: לפי דעתי זה מתחיל בעריסות.

שמעון פרס: מפני שאנחנו היום יודעים אם תינוק בגיל 0-3 לא מקבל את אבות המזון המתאימים, הוא יגדל אדם מוגבל  לעצמו ולחברה, אדם מקופח ע"י החברה, אדם מקפח את החברה.

שמעון פרס: ואנחנו יודעים שאם בכיתה הראשונה וצריך להקדים את הלימודים לגיל ארבע, והם ילמדו מחשב ומתמטיקה ואנגלית, כל מה שדרוש ואנחנו יודעים שאנחנו כל הזמן בירידה, לא נוכל להתמודד.

שמעון פרס: אבל האוניברסיטאות לפי דעתי על סף משבר עמוק וכן מכוני המחקר.

שמעון פרס: משרד המדע שאנחנו נותנים אתו יד ביד במצב קשה מאוד, הוא מבין את הבעיות, אין לו תקציבים.

שמעון פרס: ואנחנו מוכרחים להתאושש.

שמעון פרס: אני לא רוצה כאן להרגיז את אריה אלדד, אחרת הייתי אומר, במקום להשקיע בשטחים, צריך להשקיע ברמה של העם.

שמעון פרס: אבל זה ויכוח פוליטי שאני לא אכנס אליו עכשיו, בהזדמנות אחרת.

שמעון פרס: דבר אחד או שני דברים שנדמה לי שצריך לעשות ואני עוסק זה, את כל כספי העם היהודי לכוון למדע ולמחקר ולימודים.

שמעון פרס: זה בוודאי אנחנו יכולים לעשות.

שמעון פרס: גם העם היהודי עוסק באינרציה.

שמעון פרס: לזכותו של העם היהודי אני יכול להגיד למדינת ישראל, שהוא השיג שלושה הישגים שאף עם בעולם לא השיג.

שמעון פרס: הראשון זה קיבוץ גלויות, לא קרה בעולם בהיסטוריה שעם שהתפזר לארבע כנפות תבל, התאסף מחדש.

שמעון פרס: זה מדהים, לא קרה עד הציונות ומאז הציונות.

שמעון פרס: הדבר השני זה החקלאות הישראלית שהיא ההתיישבות העובדת שהיא מדהימה.

שמעון פרס: עם שלא היה לו מושג בחקלאות, בא לארץ שסירבה להיות חקלאית, עם אדמה שוממה, יבשה, ללא מים ועשו את החקלאות הכי דרמטית בעולם.

שמעון פרס: הדבר השלישי זה הביטחון.

שמעון פרס: עם שלא היה לו ניסיון צבאי, נכנס מיד עם תקומתו לחמש מלחמות ב25- השנים הראשונות לקיום מדינת ישראל, ניצח בכולם.

שמעון פרס: ועשה את אחד הצבאות הכי גדולים בעולם.

שמעון פרס: בכל אלה אין לזלזל בתרומתו של העם היהודי.

שמעון פרס: בכספים, בעזרה, בהתעניינות.

שמעון פרס: ועכשיו הגיע המחוז הרביעי של העם היהודי, לעזור לנו להפוך את א"י לארץ מדעית.

שמעון פרס: אין לנו אדמות, אין לנו אוצרות טבע.

שמעון פרס: כאשר הקימונו את המדינה ב1948- היינו 650 אלף איש.

שמעון פרס: אנחנו היום פי 10 במדינת ישראל, 6,5 מיליון.

שמעון פרס: ז"א, שיש לנו החלק העשירי של אדמה, החלק העשירי של מים, החלק העשירי של הדיור, החלק העשירי של מרחב.

שמעון פרס: הכל נהיה קטן.

שמעון פרס: יש היום הסכמה לאומית שנחזיר לפלסטינאים רבע מהשטח פחות או יותר, יהיה לנו עוד פחות אדמה.

שמעון פרס: הדבר היחידי שממנו נוכל להתקיים זה מדע וטכנולוגיה.

שמעון פרס: האוצר הטבעי היחידי שמוצע לנו, זה מה שיש בין שתי האוזניים.

שמעון פרס: ואת זה צריך לפתח, בזה צריך להשקיע.

שמעון פרס: גם הצבא, גם הביטחון.

שמעון פרס: אני קצת התפלאתי שהצבא לא כל-כך מודע לדברים האלה שהם לפי דעתי, ב- the state of out.

שמעון פרס: הבעיה עכשיו זה בגד חדש.

שמעון פרס: אני הייתי בעד המרכבה תמיד, גם עכשיו בעד המרכבה.

שמעון פרס: הבעיה היא עכשיו לא הטנק והמטוס.

שמעון פרס: הבעיה היום היא איך לפתח על שטח נגד טרוריסטים ואיך להגן על החייל שעומד מול טרוריסטים.

שמעון פרס: ועל זה צריך לעבוד ובזה צריך להשקיע.

שמעון פרס: אין לי שום מעמד רשמי בעניין הזה.

שמעון פרס: יש ועדה לענייני ננו שהוקמה ע"י האקדמיה, על דעת הממשלה, בשיתוף פעולה עם משרד המדע.

שמעון פרס: אנחנו עובדים ביחד.

שמעון פרס: אני משמש כ amp dreamer, היות ויודעים שאני עוסק בחלומות, אמרו ניקח אולי אחד שלא מבקש משרד, שלא מבקש שום דבר, שישבור את הראש.

שמעון פרס: אני חשבתי שאנחנו צריכים לעשות מספר דברים בעניין הזה.

שמעון פרס: קודם כל להביא לתודעה ציבורית.

שמעון פרס: אני חושב שבשנה האחרונה התחילה קצת התעוררות בדעת הציבור, גם אצלנו גם ביהודים.

שמעון פרס: חוץ מזה, הלכנו לכל הארגונים היהודיים ללא יוצא מן הכלל.

שמעון פרס: לקק"ל ולקרן היסוד, למגבית, לבונדס.

שמעון פרס: אמרנו חברים יקרים, אנחנו לא רוצים לקחת את כספי הממשלה, אנחנו גם לא רוצים לקחת את כספי האוניברסיטאות, אחרת מה עשינו, אנחנו רוצים להוסיף מקורות חדשים.

שמעון פרס: ואני רוצה להגיד שיש מקורות כאלה.

שמעון פרס: מצב התרומות של ישראל.

שמעון פרס: העם היהודי אוסף לשנה כ4- מיליארד דולר.

שמעון פרס: מזה מיליארד לעניינים יהודים.

שמעון פרס: מהמיליארד, רק 140 מיליון באים לישראל.

שמעון פרס: לעומת זה יש פדרציות שהן עוסקות בצורכי עמך.

שמעון פרס: כלומר העם שלהם וגם העם האמריקאי.

שמעון פרס: ל20- הפדרציות הגדולות יש function and Dumont של 8 מיליארד דולר שבכלל לא בא לישראל.

שמעון פרס: אנחנו באנו למגבית ואמרנו חברים יקרים, בואו נעשה beread יהודי, יש הסכם בינינו לבין ממשלת ארה"ב, מדוע לא יהיה הסכם בינינו בין הפדרציות היהודיות.

שמעון פרס: תשקיעו אתם 50%, אנחנו 50%.

שמעון פרס: מסתבר א: שלא כל הפדרציות רשאיות להשקיע למשל בתחום הזה של המדע.

שמעון פרס: צריך להשקיע במדע, אבל חלק אפשר.

שמעון פרס: אח"כ אמרו לנו, שאי אפשר לעשות את זה באופן מרכזי.

שמעון פרס: אנחנו נפגשנו עם 20 פדרציות עם כ"א, לתת לה הרצאה על ה-ננו, לבקש מהם קניה.

שמעון פרס: נפגשנו עם קרן היסוד, נפגשנו עם קק"ל, פרסמנו קול קורא שחתום עליו, אלי הורוביץ שהוא יו"ר ה-J.A ואהוד אולמרט בשם הממשלה ואנוכי.

שמעון פרס: ופנינו שיתחילו להשקיע את הכספים האלה ב-ננו.

שמעון פרס: הלכנו לבונדס אמרנו, בסדר אנחנו לא רוצים לקחת ממה שאתם אוספים כל שנה, אבל יש יהודים שיש להם עשרות מיליוני דולרים בונדס שקנו, אמרנו, תנו את הבונדס הזה ל-and demon נשתמש רק בזה.

שמעון פרס: ברור שצריך את העניין הזה לארגן מפני שיש כאן רמות שונות של השקעה.

שמעון פרס: יש השקעה נאמר חינוך ומחקר טהור, שזה צריך להיות תרומה.

שמעון פרס: יש בפלייאנס שזה יכול ויש לעניין מפעלים שזה כבר יכול להיות לגבי מוצרים.

שמעון פרס: לכל האוניברסיטאות יש גרעין של ננו.

שמעון פרס: גרעינים מאוד מבטיחים, מאוד מרשימים.

שמעון פרס: הם סובלים כמובן ממחסור באנשים, ממחסור בכספים.

שמעון פרס: ובכל אחד מהם יש דברים בהחלט מבטיחים לעתיד.

שמעון פרס: דבר אחד אני מזהיר, אנחנו אם נאחר את הרכבת לא נדביק אותה.

שמעון פרס: אף אחד לא יחכה לנו.

שמעון פרס: אין במדע שורה שניה.

שמעון פרס: או שאתה בשורה הראשונה או שאתה יוצא משימוש.

שמעון פרס: אנחנו ודאי לא יכולים להתחרות בייצור, אנחנו רק יכולים להתחרות בהמצאה.

שמעון פרס: מתי אתה ממציא - כשאתה ראשון או שני.

שמעון פרס: על כן אין לנו זמן.

שמעון פרס: דבר שני, אי אפשר להשקיע בעבודה רק לפי פרופורציה.

שמעון פרס: אי אפשר להיכנס לחנות ולהגיד תשמע, אנחנו ארץ קטנה תמכור לי מיקרוסקופ בחלק השביעי מארץ קטנה.

שמעון פרס: אין, מוכרח להיות השקעה של מסה מסוימת.

שמעון פרס: לעניין זה, אני מאוד מוטרד מחלוקת התקציבים.

שמעון פרס: התקציבים שלנו עם הפנים לאחור, לא עם הפנים קדימה.

שמעון פרס: לא עם הפנים לחינוך, למדע.

שמעון פרס: ואם הישיבה הזו באמת אפשר קצת לגייס גם את הרוח וגם את הנכונות להיכנס לדבר שהוא בחיינו, שישנה סדרי עולם.

שמעון פרס: אז לפי לדעתי גם יותר זמן משעה זאת.

מל פולישוק-בלוך: את הסמליות שבנייר שהם הגישו לי.

מל פולישוק-בלוך: כתוב עליו הסיסמא "חולמים ומנהיגים".

מל פולישוק-בלוך: מה שראינו פה זה מה עושה בן-אדם למנהיג אחר מכל פוליטיקאי אחר.

מל פולישוק-בלוך: הגדולה של מנהיג לדעתי זה שהוא לומד דברים חדשים, שהוא מקשיב לאחרים, שהוא סקרן ושהוא רואה התפתחויות.

מל פולישוק-בלוך: אם אתה רואה את ההתפתחויות, אתה הולך קדימה ואתה לא הולך אחורה.

מל פולישוק-בלוך: לצערי הרב עד היום ואני מנצלת כל במה של הועדה הזאת, לתקוף את מי שמקבל החלטות בממשלה, במיוחד בתחום האוצר, וזה המקום ששם מקבלים את ההחלטות לצערנו, שלוקח אותנו אחורנית ולא קדימה.

מל פולישוק-בלוך: אופן חלוקת התקציב באופן שערורייתי, יושבים פה אנשי התמ"ת, יושבים פה אנשי האוצר.

מל פולישוק-בלוך: והחוסר חשיבות, כפי שאתה אמרת, שהם מקנים לכל הנושא של מו"פ, של מדע וטכנולוגיה, כמה שיצעיד אותנו להיות מדינה מפותחת, מתקדמת, נאורה, זה פשוט מדהים אותי.

מל פולישוק-בלוך: ואנחנו כל ישיבה חוזרים על העניין הזה.

מל פולישוק-בלוך: אז אני שוב מנצלת את הבמה, את התקשורת, את האנשים שיושבים פה, אנחנו חייבים ללחוץ על מקבלי ההחלטות בממשלה לשנות את סדרי העדיפויות בתקציב, כי כסף יש, השאלה לאן הוא הולך.

מל פולישוק-בלוך: אני מודה לך על דבריך.

מל פולישוק-בלוך: אני מבקשת לציין, בכל זאת נעשים דברים, עם כל דברי הביקורת.

מל פולישוק-בלוך: יש גם גופים שכן פועלים.

מל פולישוק-בלוך: יושבים אתנו, מנכ"לית משרד המדע, עתליה רוזנבאום.

מל פולישוק-בלוך: ויש גוף שאולי אתם לא עושים הרבה פרסום, אבל הוא גוף חשוב ומכובד ופועל.

מל פולישוק-בלוך: במיוחד בתחום ה-ננו-טכנולוגיה וזה האקדמיה הלאומית למדעים.

מל פולישוק-בלוך: שהנשיא של האקדמיה, פרופ' זיו יושב פה אתנו.

מל פולישוק-בלוך: יש מדיניות, יש תחילה של התארגנות, אבל זה לא מספיק.

מל פולישוק-בלוך: וצריכים לעשות הרבה יותר ואנחנו מברכים על מה שיש ואנחנו דורשים יותר.

עתליה רוזנבאום: אחד התחומים היותר מסעירים את הקהילייה המדעית ובעצם את הדמיון שלנו, זה באמת ננו-טכנולוגיות.

עתליה רוזנבאום: שמעון, אני לא חושבת שיש עוד הרבה שיכולים להסביר את הדמיון שלנו כמוך, עם אותם באמת סיפורים שהם נותנים לנו לתפוס באמת מה הוא ה-ננו ואיך ה-ננו יכול להשפיע על החיים שלנו היום ובעתיד.

עתליה רוזנבאום: אבל לא פעם בפגישות שלי עם מדענים באוניברסיטאות, אני שומעת מדענים שאומרים, אני כבר חוקר שנים בתחום של ננו, רק לא ידעתי שקוראים לזה ננו.

עתליה רוזנבאום: חלק נובע מזה שהם לא בדיוק מבינים מה זה ננו וחושבים שננו באמת זה רק עניין של גודל.

עתליה רוזנבאום: ואתם יודעים כמוני היטב, שהגודל לא קובע בדברים האלה - הבניה כאן קובעת.

עתליה רוזנבאום: משרד המדע השקיע עד היום בסביבות 30 מיליון ש"ח בנושא מחקרים בתחום הננו-טכנולוגיה, אבל ב-Ashen של ננו טכנולוגיות שלא קראו לזה ננו-טכנולוגיה, כשאותם מדענים באו ואמרו בעצם, מהו החזון שלכם.

עתליה רוזנבאום: ובכך בעצם משרד המדע ממשיך להוביל חזון של מדענים בפיתוח או הצד השני אחרי אותו מדע בסיסי שמפותח באוניברסיטאות כל-כך טוב.

עתליה רוזנבאום: והיום לצערנו גם התקציבים שלהם מופחתים.

עתליה רוזנבאום: אגב, בכנס ננו שנערך בירושלים לפני כחודשיים, ספרנו ככה במקרה שישה מחקרים שמשרד המדע בעצם מימן והם היום מוגדרים היטב בתחום של ה-ננו.

עתליה רוזנבאום: משרד המדע חובר לכל היוזמות השונות.

עתליה רוזנבאום: בהחלט תומך מאוד ביוזמה של רה"מ לשעבר, חה"כ שמעון פרס, נושא של ננו וגיוס העולם כולו לתחום ה-ננו-טכנולוגיה.

עתליה רוזנבאום: אנחנו עושים מאמצים מאוד גדולים במשרד האוצר.

עתליה רוזנבאום: אני חייבת להגיד אבל שאני שומעת אוזן קשבת, אבל אני גם שומעת את המצוקות התקציביות.

עתליה רוזנבאום: אבל אולי מפה תצא קריאה באמת להשקיע יותר כסף בתחומים של ננו.

עתליה רוזנבאום: משרדי ממשלה בעצם צריכים למקד את התקציבים שממנו יצא בעיגון של משאבים עם המשרדים השונים לתחום של ה-ננו.

עתליה רוזנבאום: אני חושבת שבלעדי החזון שלכם, בלעדי העבודה שלכם, בלעדי העבודה שלך היו"ר, אני חושבת שעבודתנו נעשית חסרה ואנחנו קוראים מכאן, עזרו לנו לשכנע את האוצר.

עתליה רוזנבאום: שמעון, באמת הפעם אנחנו נלך ביחד ואולי נצליח להביא יותר תקציבים.

דן וילנסקי: והשוק המשותף, יפן ואחרים, מדרגים את הפוטנציאל העתידי להשקעות.

דן וילנסקי: יש לנו בארץ הפוטנציאל המדעי.

דן וילנסקי: התעשייה והון סיכון ייכנסו למערכת כאשר תהיינה התפתחויות מצליחות באקדמיה.

דן וילנסקי: בישראל יש את הפוטנציאל לפעול כי הטכנולוגיה נמצאת כבר 10 שנים.

דן וילנסקי: היוזמה להקמת הועדה שבראשה עומד ד"ר דן מידן, יצאה מהאקדמיה למדעים והוא תל"ם.

דן וילנסקי: הועדה המליצה למקד את התמיכות בנושאים שהוגדרו על ידה.

דן וילנסקי: ז"א לא בכל השטחים, זה לגעת בשטחים מוכרים.

דן וילנסקי: תמיכה במחקר מהאוניברסיטאות, תמיכה במחקר המקדם בנושאים שבגרו, תמיכה בתעשייה המקדמת נושאים שגמרו באוניברסיטאות.

דן וילנסקי: הקמת מרכז לאומי לייצור דגמים.

דן וילנסקי: על-מנת שישראל תוכל לעמוד בקריטריון הזה, קבעה הועדה שיש להשקיע כ60- מיליון דולר בשנה.

דן וילנסקי: הפתרון הוא של אותה הועדה התקבלו, אבל ההשקעות הם עדיין בקנה מידה מאוד קטן.

דן וילנסקי: תל"ם התחייבה ל6- מיליון דולר בשנה.

דן וילנסקי: תכנית מגנ"ט שהיא נגזר של משרד המסחר והתעשייה, זה עומד גם כן ב6- מיליון דולר בפרוייקטים שיש בהם שותפות תעשייתית ואקדמית.

דן וילנסקי: למעשה המודל שכדאי לנו לחקות, זה מה שבעבר פיתחו האוניברסיטאות, בנושא מיקרו-אלקטרוניקה ע"י הממשלה ומשרד הביטחון.

דן וילנסקי: כמו שחה"כ שמעון פרס אמר, התקציבים מאוד מאוד גדולים.

דן וילנסקי: אין ספק שאנחנו רואים בתוצאות של אותם ההשקעות.

דן וילנסקי: הכנתי רשימה של מספר חברות תעשייתיות שפועלות בשטח של ננו-טכנולוגיות, של מיקרו אלקטרוניקה.

דן וילנסקי: דוגמאות של חברות רב-לאומיות כמו, Intel , I.B.M, Motorola ROC ו-U.S Robotics , Applied Materials כי זה חברות זרות.

דן וילנסקי: אבל יש גם הרבה מאוד חברות ישראליות, כ50- חברות כאלו.

דן וילנסקי: ואני חושב שההיקף הכלכלי או התועלת למדינת ישראל של אותן השקעות, היא תועלת כלכלית מאוד גבוהה.

דן וילנסקי: מכיוון שאין לנו כאן אפשרות להקרין, הצגתי כאן בגרף אחד שאני אציג אותו, שאומר, מהן ההשקעות בתכניות במחקר ב-ננו-טכנולוגיות בעולם.

דן וילנסקי: (לקחתי דוגמאות רק של ארה"ב.

דן וילנסקי: ) את European Union, את יפן ואת ישראל.

דן וילנסקי: הכחול זה של ארה"ב, שזה מעל מיליארד דולר בשנה.

דן וילנסקי: הבהיר של European Union והאדום זה של יפן.

דן וילנסקי: יש כמה קווים קטנים בתחתית של ישראל.

דן וילנסקי: אז מי שיבוא ויתקן אותי ויאמר, זה צריך להיות פרופורציוני למספר תושבים או לG.V.P או למה שרוצה.

דן וילנסקי: רבותיי בלי Critical mass שייראה פה על גרף כזה - חבל על הזמן שאנחנו מדברים.

דן וילנסקי: מאחר וישנה באמת הסכמה בעולם, אני חושב שיש הסכמה גם בישראל, על הפוטנציאל של ננו-טכנולוגיות.

דן וילנסקי: ומאחר וישנה הסכמה כללית על היכולת של האקדמיה והתעשייה הישראלית בשטח ה-ננו, ברור כאור השמש שללא מציאת מקורות כספיים ותמיכה בתוכניות, חבל להשקיע זמן בדיונים על פוטנציאל.

דן וילנסקי: אני משתתף בהרבה מקומות, בדיונים על פוטנציאל.

דן וילנסקי: רבותיי, חבל על הזמן להשקיע בזמן הפוטנציאל.

דן וילנסקי: יש לדון באופן יצירתי בדרכים למציאת מקורות כספיים.

יעקב זיו: לאקדמיה יש קרן ביקורה שמיועדת לרעיונות "משוגעים", מעין חדשניים.

יעקב זיו: כבר לפני חמש שנים איתרע מזלנו הטוב שהוגשה בקשה ע"י פרופ' אורי סיון מהטכניון.

יעקב זיו: הנושא שזכה כאן במענק, זה הנושא הראשון של קרן ביקורה.

יעקב זיו: זה היה שילוב מעניין בין מדעי החיים למעגלים זעירים, אלקטרוניים.

יעקב זיו: איך להפוך מולקולה D.N.A זעירה למעגל אלקטרוני לפי הזמנה.

יעקב זיו: מאותה רגע ואילך, קרן ביקורה הקטנה סימנה את שטח עולם האלקטרוניקה כנושא עדיף.

יעקב זיו: הכריזה עליו בארץ, זה היה שנתיים לפני שהקרן הלאומית למדע האמריקאית הגדירה את השטח הזה כחיוני.

יעקב זיו: כך שתשומת הלב ניתנה.

יעקב זיו: כמו ששמעון הזכיר בצדק, מדע וטכנולוגיה זה לא רק מדע.

יעקב זיו: אם אין שילוב מראש של הפיתוח המדעי, עם קשר ישיר לתעשייה ומימוש הפירות לטובת כלכלת ישראל, אז חבל על כל המאמץ.

יעקב זיו: ולכן האקדמיה, לאחר שעשתה סקר, מתברר שבמסגרת הקרן הלאומית למדע, יש מדענים פעילים שקיבלו מענקים במספר של 100 אנשים.

יעקב זיו: יתירה מזאת, על כל מדען בערך, היה בממוצע פטנט אחד.

יעקב זיו: זה לא רק מחקרים בסיסיים, אלא גם בעלי משמעות תעשייתית.

יעקב זיו: אנחנו החלטנו שיהיה מן הראוי להציע לתל"ם שזה פורום לא פורמלי שבעצם מיוצגים בו כל התומכים במחקר ופיתוח במדינת ישראל.

יעקב זיו: והמטרה של תל"ם היא בדיוק לזהות שטחים שדורשים השקעות בתשתית מדעית, שמעניינת את כל חברי תל"ם ולפעמים בגלל העדר תקציבים, או בגלל אי הגדרה מדויקת של מנדט הפעולה, של כל אחד מהחברים, הדברים לא יוצאים לפועל.

מל פולישוק-בלוך: יש לכם סדרי גודל?

יעקב זיו: שני תעשיינים ושני אנשי מדע, כדי שמראש יהיה ברור מה הקשר.

יעקב זיו: ועדת מידן עשתה עבודה נהדרת ובאה בהמלצות ברורות, מה האקדמיה צריכה לעשות, איך לפעול במשותף, גם לגייס קרנות הון סיכון, גם תרומות מחו"ל וכן הלאה.

יעקב זיו: בדרך התארגנות מסוימת, היא הגישה את ההמלצות לתל"ם.

יעקב זיו: תל"ם אימץ במאה אחוז את אותן ההמלצות שנגעו לתל"ם עצמו.

יעקב זיו: בהמלצות של ועדת מידן היתה המלצה שתל"ם תצטרך להקציב כ30- מיליון דולר בחמש שנים לדברים שתל"ם מסוגל לעשות.

יעקב זיו: תל"ם לא מממן מחקרים.

יעקב זיו: הועדה הלאומית למדע וטכנולוגיה שהוקמה כתוצאה מהמאמץ הזה, מונתה מראש גם על-ידי, כיו"ר תל"ם וע"י המדען הראשי.

יעקב זיו: כי היה ברור שכל מה שקשור לקשרים בינלאומיים, התעשייה, קשר עם הון סיכון וכן הלאה, הוא צריך להיות מעורב בזה.

יעקב זיו: זה לא עניין של האוניברסיטאות וגם לא של תל"ם.

יעקב זיו: המצב היום (כפי שמופיע במסמכים) שבעצם יש ועדה לאומית שהיא משמשת בשני כובעים.

יעקב זיו: א: מייעצת לתל"ם מה לעשות בכספים שמיועדים לתל"ם.

יעקב זיו: אבל גם מנסה לגבש דרכים כיצד להביא קרנות הון סיכון לעניין וכל הדברים שהוזכרו ע"י שמעון קודם.

יעקב זיו: ובמקביל לכן גם מוקם גוף מקביל שיש בו זהות אישית של חברים, בשני הגופים, שנקרא Israel nano electronic and nano technology tarts שמטרתו בדיוק לגייס כל מה שהוא לא ממשלה.

יעקב זיו: תל"ם אימץ מיד וביצע את החלק שלו.

יעקב זיו: מגדל השן הם לא האוניברסיטאות - מגדל השן היא הממשלה.

יעקב זיו: אין אפשרות לתת ייעוץ מדעי לממשלה בשום נושא.

יעקב זיו: זה תופעה בשנים האחרונות.

יעקב זיו: אני רק עכשיו חוזר מביקור ממלכתי בסין, אתם לא יודעים איזה מעמד יש למדע הישראלי בסין.

יעקב זיו: ביקרתי במכון חלב, מוקם ע"י ישראלים, היה שם ישראלי שכל העניין על כתפיו.

יעקב זיו: כל הפרות הם סיניות, האוכל סיני, הסוד הוא בערבוב והכנת המזון של הפרה.

יעקב זיו: הוא התייחס לאוכל הזה כ-impute in pout cow.

יעקב זיו: אז זה מסמל הרבה.

יעקב זיו: ללא התייחסות רצינית של הממשלה וקביעת סדרי עדיפות מתאימות - לא יזוז כלום וחבל על המאמץ, כי הרכבת לא מחכה לנו.

אריה אלדד: נדמה לי שהתעלמת ממימד אחד בכל התחום של ה-ננו.

אריה אלדד: גם הזמן נמדד במימד ה-ננו.

אריה אלדד: ומכיוון שאנחנו כולנו פה חיים בפיגמנטציה של זמן, אני מראש מתנצל שלא אוכל להישאר בכל הדיון, כי יש לי ועדה אחרת שאני צריך להיות בה.

אריה אלדד: נדמה לי שבעוד מספר שנים אפשר יהיה לומר שמעולם לא חוללו דברים קטנים כל-כך, שינויים גדולים כל-כך עבור רבים כל-כך.

אריה אלדד: ואם נראה שאנחנו שותפים כולנו בחדר הזה בהכרה העמוקה שאכן פה טמון העתיד, נדמה שאנחנו עכשיו רק צריכים לנסות לזהות את הכיוונים שיתנו לנו את קרש הקפיצה, את המקפצות הכי טובות כדי להגיע לחודי החנית האלה.

אריה אלדד: ואני מאוד מסכים עם מה שאמר חה"כ פרס, שהוא מיצר על-כך שתחום הביטחון או שאותם גורמים שעוסקים בפיתוח מערכות לחימה, לא נרתמו מספיק עמוק, מספיק חזק לתחום הזה.

אריה אלדד: נדמה לי שיש עוד שני תחומים שבהם יש לנו קבלות בינלאומיות, כלומר שנצליח מוקדם להפוך, לצורך העניין, חממות טכנולוגיות, ואני לוקח מונח שאול למיזמים שיקבלו השקעות עתירות.

אריה אלדד: זה גם הרפואה וגם תחום המחשוב.

אריה אלדד: הערה לגבי איך עושים את הדברים האלה.

אריה אלדד: בארה"ב יש גוף שנקרא "דרפה" שיודע לא רק לממן סכומי עתק, אלא גם להצביע על אותם כיוונים וצרכים של המערכות.

אריה אלדד: בעניין הזה, זה מערכת הביטחון שיודע להגיד, אני צריך דבר כזה.

אריה אלדד: ואם נתייחס לתחום המרכבה.

אריה אלדד: המרכבות כנראה לא יהיו מיותרות למרות מה שמתחולל בשדה הקרב, גם בעוד מספר עשרות שנים.

אריה אלדד: ושדה הקרב משתנה במהירות רבה.

אריה אלדד: אבל עדיין יהיו בו טנקים ועדיין יהיו בו מטוסים שנים רבות.

אריה אלדד: אבל יכול מאוד להיות שאנחנו צריכים להצביע על כיווני רובוטיקה שיחסכו חיי אדם.

אריה אלדד: על מתכות שידעו להבקיע שריון או על שריון שיתן מיגון.

אריה אלדד: אם יודעים לעשות מכנסיים - בודאי ידעו לעשות חליפה מיגון.

אריה אלדד: להשקעות.

אריה אלדד: נדמה לי שגם בתחום הרפואה, הדברים של תעשיית הפרמיאוציטקה הישראלית הגיעה, ויש לה קבלות בעולם, ידעו לחבר דרישות מבצעיות שלנו.

אריה אלדד: בתחום האלה לא הייתי מצפה יותר מדי להשקעות ממשלתיות ענקיות.

אריה אלדד: אבל נדמה לי שאנחנו יכולים לדרוש מהממשלה את המינימום לתשתית שבלעדיו לא נוכל להתקדם.

יוסי שחם: ול-ננו-טכנולוגיה.

יוסי שחם: יש לנו מעל 30 חברי סגל, יש סטודנטים.

יוסי שחם: וחה"כ שמעון פרס נפגש איתם.

יוסי שחם: דרך אגב, זו היתה נקודת מפנה.

יוסי שחם: פגישה יוצאת מהכלל.

יוסי שחם: בשביל הרבה סטודנטים מוסמכים זאת היתה פגישה מצוינת.

יוסי שחם: לפי דעתי בכל האוניברסיטאות בארץ יש פעילות מצוינת, כל אחת בדרכה שלה.

יוסי שחם: צוין פה מקודם מימד הזמן.

יוסי שחם: אני התחלתי את הקריירה האקדמית של ב89- באוניברסיטת פרולם ומאז אני עובד בתחום ה-ננו-טכנולוגיה בתחום ההנדסה.

יוסי שחם: מה שקורה בעולם כיום יש מעין נקודת צומת שהרבה מדעים מדויקים, מדעי החיים, רפואה, הנדסה, עובדים באותם מימדים.

יוסי שחם: ויש הרבה מעבר ידע מנקודה לנקודה.

יוסי שחם: יש בישראל הרבה פעילות בתחום הזה, הרבה חברי סגל, הרבה תשתיות.

יוסי שחם: צריך לבוא עם פתרונות יצירתיים.

יוסי שחם: מה שאני רואה כאן וכל הדרך שהגעתי לפה, חשבתי שהפגישה בשבילי (לתחום המדעי בארץ) היא מעין נקודת מפנה.

יוסי שחם: היינו חברים בועדות לאומיות, אני רואה פעילות בתחום ה-ננו במשרד החינוך שפונים אלינו, משרד התמ"ס יש הרבה פעילות, צבא, קרפ"ר, מר אלדד עזר לנו לגייס שלושה מיליון דולר מדרפה.

יוסי שחם: יש הרבה פעילות בכל מיני נקודות.

יוסי שחם: כשאני אני בא לפה ואני מודה לחה"כ מלי פולישוק, זו פעם ראשונה שאני בכנסת ואני חושב שזה מעין נקודת מפנה.

יוסי שחם: כי אם אתם תסתכלו רגע על ארה"ב או על יפן.

יוסי שחם: נקודות המפנה הגדולות שדברים באו בצורה של חוקים, בצורה של הכתבה.

יוסי שחם: לא חלוקת משאבים וריב על כמה לתת וכמה לגזור, אלא שבית המחוקקים קבע, ככה צריך להיות.

יוסי שחם: ובהפרדת הרשויות יש את ההפרדה, ואז הבית המבצע עושה את זה.

יוסי שחם: לי, זה נקודת מפנה, היום הדבר הזה.

יוסי שחם: ולכן אני מודה על ההזדמנות הזו.

יוסי שחם: מה שאני לא ראיתי עד כה, ויש ועדות, ויש הרבה רצון טוב גם מהאקדמיה, תל"ם ודברים אחרים.

יוסי שחם: צריך ליצור דברים לטווח ארוך.

יוסי שחם: תכניות לחמש, עשר שנים.

יוסי שחם: אני חזרתי מיפן לפני שבוע, הזמינו אותי לחנוך מרכז ננו שם, שאני הייתי שותף בתכנון שלו.

יוסי שחם: לממשלה היפנית וקיבלו 50 מיליון דולר.

יוסי שחם: אני לא יודע אם שמחתי או הייתי עצוב שהזמינו אותי לחנוכה.

יוסי שחם: כי התחלנו בערך אותו זמן, לפני שנתיים.

יוסי שחם: אבל הדברים שם מעוגנים בחוק והממשלה מבצעת.

יוסי שחם: ולכן אני רואה בצורה חיובית ביותר את ההתפתחות שקורת כיום.

יוסי שחם: ברגע שיווצרו תשתיות, כולנו באקדמיה יודעים שיש היזון חוזר, יש תשתיות - קל להביא כסף למחקר מהקהילה האירופית, מדרפה.

יוסי שחם: לא יהיו תשתיות - לא נוכל להביא כסף.

יוסי שחם: מישהו צריך להתחיל את התהליך.

מל פולישוק-בלוך: מדהים.

שמעון פרס: הפנטגון יעשה עכשיו crash program, כמו שעשה בעניין הגרעיני.

שמעון פרס: מפני שהאמריקאים מוכרחים לנצח את הטרור.

שמעון פרס: וכל דבר שיעזור לנצח את הטרור - הם לא יחסכו בכספים.

מל פולישוק-בלוך: אחד מאיתנו.

מל פולישוק-בלוך: להביא את רה"מ לידי הכרה שזה העתיד שלנו.

מל פולישוק-בלוך: אני חוזרת ואומרת את זה כמו תוכי.

אורי סיון: מאוד מאוד זהירים בשלב הזה מלהתמקד.

אורי סיון: כי אנחנו יכולים להעריך טכנולוגיות שהם דומות לדברים שיש לנו, שהם איזה שהוא מזעור של דברים שיש לנו, אבל בכל מה שנוגע למה שה-ננו-טכנולוגיה באמת יכולה להציע, האמת היא שחסרות לנו הקונספציות, אין לנו שום מושג איך למשל לבנות מבנים מאוד מורכבים מאבני בניין מאוד מאוד קטנות.

אורי סיון: כלומר, יש מחסומים קונספטואליים מאוד מאוד קשים.

אורי סיון: ולדעתי השלב הוא כל-כך מוקדם שלא ברור איפה באמת.

אורי סיון: להזניח תחומים הרבה פחות ברורים שבהם הרבה פחות אפשר להתקדם ולהתמקד רק במה שברור היום.

אורי סיון: בחיל אויר היו אומרים, זה שאינך רואה - הוא שיפילך.

יעקב זיו: ואח"כ להיכנס לבאים היותר מבטיחים.

מל פולישוק-בלוך: האיזון הנכון.

אורי סיון: רוצה להדגיש אותו כאן.

אורי סיון: יוסי ציין תכניות לטווח ארוך.

אורי סיון: היכולת לתכנן לטווח ארוך היא מרכזית.

אורי סיון: הדרך היחידה להוציא כסף בצורה חכמה ב-ננו-טכנולוגיה, היא כשאתה יודע שיש לך תקציב ל8- שנים או ל10- שנים ואתה לא מוכרח להוציא היום הכל.

אורי סיון: ולכן הטווח הארוך הוא מרכזי.

אורי סיון: אני חושב שהמכשיר, לדעתי היעיל ביותר, תועלת פר דולר, היא חיזוק מרכזים קיימים באוניברסיטאות, ה- grading שלהם, שימוש בידע העצום שקיים באוניברסיטאות, שימוש בפסליטיס שכבר קיימים באוניברסיטאות וכן הלאה.

אורי סיון: אבל המרכזים האלה מוכרחים תמיכה גדולה, ארוכת טווח.

אורי סיון: ולא ניתן שם לעבוד כזה מהיום למחר.

אורי סיון: אני רוצה לתת דוגמא עגומה.

אורי סיון: בטכניון קיים מרכז למיקרו-אלקטרוניקה שממנו יצא כל תעשיית המיקרו-אלקטרוניקה של מדינת ישראל, חד וחלק.

אורי סיון: גם מבחינת הכשרת אנשים, גם מבחינת intellectual perpetually וכן הלאה.

אורי סיון: למרות כל הדיבורים האלו שהם כמובן מאוד חשובים, אנחנו השנה נאלצנו לסגור את הקורס היחיד בארץ שהוא hands on micro electronics .

אורי סיון: זה קורס של סטודנטים שיכולים להכניס לחדר ענקי בתחילת השנה ולצאת מהחדר הנקי בסוף השנה, עם פרוסת סיליקון עם התקנים.

אורי סיון: העלות היא מאוד מאוד נמוכה, 60 אלף דולר לשנה, זה הכל.

אורי סיון: אנחנו נאלצנו לסגור את הקורס הזה.

אורי סיון: אין היום קורס שמכשיר אנשים ב- hands on.

אורי סיון: מרכז מהסוג הזה בעלות נמוכה יחסית, ניתן לעשות לו grading, ניתן להרחיב אותו, הוא משרת גם תעשייה.

אורי סיון: יש מספר גדול מאוד של חברות סטראט-אפ שנעזרות בפסיליטיס האלה וכן האלה.

אורי סיון: אני חושב שניתן לאתר באוניברסיטאות השונות, מספר לא מצומצם של מרכזים כאלה, לתת להם איזה שהיא תוכנית תמיכה בסדר גדול של שמונה שנים או עשר שנים.

אורי סיון: ואני חושב שהעלות פר דולר, תהיה פנטסטית.

אורי סיון: ננו-טכנולוגיה שונה מטכנולוגיה יותר מקובלת בשני היבטים.

אורי סיון: אחד, זה רב-תחומיות.

אורי סיון: ואוניברסיטאות בנויות לרב-תחומיות לפחות מההיבט הזה שבאותו קמפוס יושבות הרבה מאוד דיסיפלינות שלא כמו בתעשיות.

אורי סיון: היבט שני, שהבעיות הקונספטואליות בהרבה מקרים לא פתורות.

אורי סיון: יש שם שאלות קונספטואליות שתעשייה לא נוטה להתמודד איתן.

אורי סיון: ולכן המרכזים האלה צריכים לשבת באקדמיה, יושבים מרכזים כאלה בארה"ב בהרבה מאוד מקומות.

אורי סיון: והעובדה היא שרוב תעשיות הסטראט-אפ יוצרות מתוך הדברים האלה.

אורי סיון: אני לא חושב שיש אדם היום, ניסיונאי בארה"ב שעוסק ב-ננו-טכנולוגיה שמסביבו לא צמחו חברות סטארט-אפ.

אורי סיון: לכן כהשקעה, זו השקעה כדאית ביותר.

ישראל מקוב: ואסור להישמע שהיישום הוא רחוק - היישום הוא די קרוב.

ישראל מקוב: אצלנו ב"טבע" אנחנו עוסקים היום בפיתוח תרופות על בסיס ננו-טכנולוגיה.

ישראל מקוב: יש יחידה מיוחדת בירושלים שעוסקת בנושא הזה.

ישראל מקוב: ויש לנו לפחות שתי תרופות שהיום מפותחות בטכנולוגיה של ננו.

ישראל מקוב: שהיא נותנת באמת אופקים חדשים.

ישראל מקוב: נפוצה, היא ניתנת בזריקה כל יום.

ישראל מקוב: אתה לא יכול להעביר את זה דרך מערכת העיקול, כי זה לא עושה את העבודה שזה צריך לעשות.

ישראל מקוב: המערכת הורסת את החומר ואתה חייב למצוא שיטה שבה תחלק את המוצר לחלקיקים בגודל של ננו שיהיו מסוגלים לעבור את מערכת העיקול ולהגיע לטרגט שמעוררים את המערכת ההימיונולוגית לפעול כמו שהקופקסון פועל בזריקה.

ישראל מקוב: זה מאוד מאוד מורכב ומאוד משובח.

ישראל מקוב: ותרופה אחרת, שכרגע אני לא ארחיב עליה את הדיבור, אז יאכלו את זה בצורה של גלולה ולא בצורה של זריקה.

ישראל מקוב: ז"א, דברים כאלה יכולים להגיע לשוק בעוד שנים כמו שלוקח לפתח תרופה.

ישראל מקוב: אני גם חבר בועדה הלאומית של ה-ננו-טכנולוגיה מפני שאני באמת מאמין בנושא הזה ואני חושב שזו הזדמנות למדינת ישראל.

ישראל מקוב: והיום יצא קול קורא ל13- מיליון.

ישראל מקוב: ועכשיו יש את הגוף האחר שמנסה לגייס את הכספים.

ישראל מקוב: הבעיה היא פה דווקא כן הגודל.

ישראל מקוב: חברה כמו טבע שמתחרה בחברות גלובליות אחרות בעולם.

ישראל מקוב: אנחנו מוציאים כל שנה מאות מיליוני דולרים על מחקר ופיתוח.

ישראל מקוב: אנחנו מוציאים יותר מאשר כל האוניברסיטאות ביחד.

ישראל מקוב: זה חברה אחת.

ישראל מקוב: אנחנו מדברים פה על מדינת ישראל.

ישראל מקוב: אנחנו מדברים על נושא שאותו אי אפשר לפתור ב30- מיליון דולר.

ישראל מקוב: זה באמת הזראס.

ישראל מקוב: וההזדמנות הזאת תחמוק מהידיים שלנו, אם אנחנו לא נגדיר אותה כפרוייקט לאומי.

ישראל מקוב: ויבוא על הברכה מר פרס שעוסק בעסק הזה במרבית זמנו.

ישראל מקוב: אבל הוא לא יכול לעשות את זה לבד.

ישראל מקוב: ולא יכול להיות שישבו פה ויתחילו להגיד, שהממשלה לא בסדר ואריק שרון והאוצר.

ישראל מקוב: זה לא נכון, זה מתחיל קודם כל בבית המחוקקים.

ישראל מקוב: אנחנו יושבים פה בבית המחוקקים שדווקא יכול להעביר חוקים על פנסיה.

ישראל מקוב: פתאום בית המחוקקים עוסק בשינוי חוקים בפנסיה, ועוסק ביחסי העבודה.

ישראל מקוב: בית המחוקקים יכול להעביר בחקיקה ולהפוך את הנושא הזה לפרוייקט לאומי.

ישראל מקוב: וברגע שזה יהיה פרוייקט לאומי, גם יהיה יותר קל למר פרס ולאחרים לגייס ולנתב כספים מהעם היהודי למען פרוייקט שמדינת ישראל הכריזה עליו כפרוייקט לאומי.

ישראל מקוב: וגם ממשלת ישראל תצטרך למצוא את המקורות בשביל לטפל בנושא הזה.

ישראל מקוב: הגודל פה מאוד חשוב.

ישראל מקוב: אם לא תהיה לנו את המסה הקריטית, אנחנו נחמיץ את ההזדמנות ואת עכשיו נמצאת בהובלה של העניין.

מל פולישוק-בלוך: איציק כהן, כי הוא סייע לי גם בנושא הזה.

מל פולישוק-בלוך: ) , אני גיבשתי תכנית עבודה והגשתי אותה לכל מי שרק רצה בממשלה, כולל שר האוצר.

מל פולישוק-בלוך: עם רה"מ ניסיתי להיפגש ועדיין לא הצלחתי, מנכ"לו כן.

מל פולישוק-בלוך: אבל הוא שמע את הדברים, העברתי לו את החומר.

מל פולישוק-בלוך: הכנתי תוכנית באמת להכריז על כל הנושא של ההון האנושי, ננו-טכנולוגיה זה אחד המרכיבים בהון האנושי שלנו, כפרוייקט לאומי.

מל פולישוק-בלוך: הכנו תכנית כדי שתהיה קודם כל החשיבה האסטרטגית, קביעת המדיניות של הממשלה שהמשאב הלאומי החשוב ביותר, התשתית הלאומית, ולהגדיר את זה כתשתית, זה ההון האנושי.

מל פולישוק-בלוך: מכאן מתחילים את הכל.

מל פולישוק-בלוך: כי אם זאת תשתית לאומית, כמו כבישים, כמו מסילות ברזל, כמו דבר אחר, תשתית, בתשתית משקיעים כסף.

מל פולישוק-בלוך: ולכן אם אתה לא הגדרת את זה כתשתית, אתה לא שם כסף.

מל פולישוק-בלוך: כך זה מתחיל.

מל פולישוק-בלוך: ואז כמובן ברור לכולנו פה וגם לחלק ממקבלי ההחלטות בממשלה, שהתשתית הלאומית הכי חשובה זה ההון האנושי.

מל פולישוק-בלוך: כשאנחנו מפרטים את זה, זה גם עובדים, זה קודם חינוך וזה אוניברסיטאות שחלק גדול מאוד זה ה-ננו-טכנולוגיה במרכיב הזה, וזה היי-טק וזה עוד כמה דברים.

מל פולישוק-בלוך: לקחתי את התכנית הרחבה הזאת ועל כל מרכיב שלה, אנחנו מקיימים פה ישיבות.

מל פולישוק-בלוך: היום אנחנו מקיימים במרכיב אחד ספציפי, זה ה-ננו-טכנולוגיה.

מל פולישוק-בלוך: אבל אין ספק שזה צריך להיות מובל ע"י הממשלה וזה שעומד בראשה.

מל פולישוק-בלוך: יחד עם זאת, אני לא מחכה עד שיגיע המשיח, ואני בהחלט לוקחת את היוזמה הזאת שנאמרה ואת הדברים שנאמרו, ואני אנסה, אני בטח אגיש את זה, השאלה איך נוכל לקדם את זה.

מל פולישוק-בלוך: כי עדיין אין לי מספיק אצבעות כדי להעביר חוק כזה, שעלותו ענקית.

מל פולישוק-בלוך: זה לא יצליח לעבור אם אני לא אגייס כאן למעלה מ- 50 חכי"ם, או את הממשלה.

מל פולישוק-בלוך: אחד הסיכומים של הישיבה תהיה לקחת את הצעת החוק האמריקאית כמודל, לקחת את הפרוייקט שאתם כבר עושים, ושל מה שמשרד המדע כבר עושה, ולנסות למנף את זה לרמה לאומית עם עוצמות הרבה יותר גדולות.

מל פולישוק-בלוך: כי בלי זה - באמת לא עשינו שום דבר.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לעבור לדוגמא של תחום מסוים ספציפי של המים.

פטריק ביתן: פרופ' בלקין, חיל רפואה, פרופ' אלדד שימש כקרפ"ר, משרד הבריאות.

פטריק ביתן: כאשר אנחנו הגדרנו פער, אנחנו שילבנו כוחות, גייסנו שלושה מיליון דולר מדרפה, יחד עם פרופ' שחם, פתרנו למעשה בעיות ואנחנו בשלב ההקמה ושוב, הגלגל חוזר לממשלה להמשך התהליך.

יפה ויגוצקי: עצמה להקנות את תחומי הידע של מדע וטכנולוגיה בתכנית מובנית החל מגן הילדים.

יפה ויגוצקי: עם כניסתי לתפקיד בינואר 1995, אנחנו פיתחנו במערכת החינוך העל-יסודית מגמה שנקראת ביו-טכנולוגיה.

יפה ויגוצקי: יש לנו אותה היום ב100- בתי"ס על-יסודיים ותלמידים ניגשים ל15- יחידות בגרות שזה בהחלט בהיקף אדיר בתחום הזה.

יפה ויגוצקי: כאשר הבסיס שלהם הוא כמובן מדע מדויק וההתמחות שלהם היא בתחום הביו-טכנולוגיה.

יפה ויגוצקי: כשהחלו הדיבורים על הנושא של ה-ננו-טכנולוגיה, אנשינו יצרו קשר, והתחלנו בניסוי חלוץ ב6- בתי"ס תיכוניים בארץ ובמסגרת לימודי המערכות ביו-טכנולוגיה כבר בנינו יחידת לימוד אחת שהיא גם יחידת בגרות.

יפה ויגוצקי: ויש לנו ניסוי כעת עם 6 בתי"ס בארץ, כאשר תלמידים לומדים במבחני בגרות במושגים בסיסיים, בידע בסיסי.

יפה ויגוצקי: אנחנו הזמנו לפני למעלה משנה, מחקר במרכז לחיזוי טכנולוגי באונ' ת"א, כדי לבדוק מה יהיו העיסוקים של בוגרי המערכת ב2010-.

יפה ויגוצקי: ואחד הנושאים שהוזכרו שם, הוא כמובן הנושא של ננו-טכנולוגיה עם המלצה להתחיל וללמד את הנושא כבר בחטיבות הביניים, כלומר לא לחכות לעל-יסודי, להתחיל כבר לשלב את זה בתוך תכנית הלימודים הקיימת במשרד כמדע וטכנולוגיה כבר בחטיבות ביניים.

יפה ויגוצקי: ותוך כדי אפילו הדגש של איזה נושאים אפשר כבר לתת לתלמידים במסגרת חטיבות הביניים.

יפה ויגוצקי: אנחנו כעת בודקים את ההמלצות של המחקר ואני מניחה שאנחנו נשלב את זה.

יפה ויגוצקי: אנחנו עוקבים אחרי הניסוי הראשוני שלנו, ואני מאמינה שאותם תלמידים שהגיעו למגמות הביו-טכנולוגיה ומעונינים להתמחות בזה, ירחיבו את מספר הלומדים.

יפה ויגוצקי: דרך אגב, אנחנו חיפשנו מערכות חינוך אחרות בעולם שהתחילו לטפל בנושא הזה כבר במערכת הפורמלית, ואני מוכרחה להגיד, שלא מצאנו.

יעקב זיו: אם התכנית הצליחה או לא.

יעקב זיו: אחד מהקריטריונים זה שצריך להגיע ל700- מדענים שעוסקים ב-ננו-טכנולוגיה בעוד חמש שנים.

יעקב זיו: היום המצב שבקושי כ200- סטודנטים מדי שנה לומדים פיזיקה בכל המערכת בתואר ראשון.

יעקב זיו: אנחנו מדברים על 700 שסיימו תואר שלישי ובחרו להתמחות.

יעקב זיו: אז ברור מה קורה פה.

יעקב זיו: ובלי טיפול יסודי ברמות הנמוכות לא נגיע כלום.

מינה טייכר: שדוחף את המדע קדימה.

מינה טייכר: זה נכון למדע בכלל ול-ננו-מדע בפרט.

מינה טייכר: במקרה של ננו-מדע שהוא כל-כך רחב מבחינת הדיסיפלינה שגם יש לנו גם ביולוגיה גם פיזיקה, גם כימיה, גם אלקטרוניקה וגם באפליקציות, גם בנשק, גם באנרגיה וגם ברפואה וכו'.

מינה טייכר: והמימון הגדול של המחשוב שצריך, אז ה- Bottom approach לא יכולה לעזוב וממשלות וגופים כלשהם חייבים לעזור וצריכים ללכת לממשלה.

מינה טייכר: כשאני מסתכלת על הטבלה הזאת ורואה את התכנית ללכת לרה"מ ולבקש עוד כסף, הוא עלול להסתכל בטבלה הזאת ולהגיד, בעצם מדינת ישראל השקיעה ב2001- ב-ננו-טכנולוגיה פי שלוש מאשר מערב אירופה ופי 1.4 מאשר ארה"ב באופן יחסי, לא באופן אבסולוטי.

מינה טייכר: הזה היחסי לא יעזור לנו כאשר אנחנו נלך לרה"מ.

מינה טייכר: לא שהמדינה משקיעה יותר מדי - שהטבלה הזאת צריך לשפר אותה כדי שהיא תהיה אמיתית.

מינה טייכר: כי לא נכנס פה כל העלות של ההון האנושי שהמדינה מכניסה בפנים.

מינה טייכר: ז"א, אם היו מכניסים את העלות של הפרופסורים, של המשכורות, של החוקרים במכוני המחקר, באוניברסיטאות של סטודנטים ומלגות בארה"ב ובאירופה ובישראל, אז היו מגלים שהשיעורים היחסיים בטור השמאלי משתנים לחלוטין.

מינה טייכר: וכדי לתת את התמונה מה המדינה משקיעה, צריך לתת את כל package הזה ביחד.

מינה טייכר: כי הנתון הזה כמו שכאן, יכול רק לקלקל לנו.

מינה טייכר: וכמו שאת יודעת, ההון האנושי מבחינה איכותית הוא בסדר, אבל מבחינה כמותית הוא גם קטן מאוד.

מינה טייכר: מה שאנחנו מצליחים להשיג, זה באמצעים קטנים ביותר.

מינה טייכר: אז צריך בהחלט להכניס את כל ההשקעות שיש דרך האוניברסיטאות בנושא הזה.

ישראל ינקוביץ: מקוב, בתעשייה העולמית ה-ננו כבר קיים.

ישראל ינקוביץ: אצלנו באינטל גם בתחום האלקטרוניקה או המיקרו-האלקטרוניקה אנחנו עושים התקנים אלקטרונים כבר ברמה של 90 ננו-מטר ו60- ננו-מטר.

ישראל ינקוביץ: ואחת הבעיות שהדבר הזה כל-כך מתקדם בקצב מסחרר, שההשקעה העצומה שאנחנו משקיעים בתשתיות לטובת הטכנולוגיות האלו, אין להם כבר שימוש לאחר שנתיים או שלוש.

ישראל ינקוביץ: ולכן אנחנו מחפשים תחומים אחרים שאפשר להשתמש באותם תשתיות בתחומים אחרים.

ישראל ינקוביץ: אם זה תחומים שהם למעשה בנייה של התקנים מכניים, התקנים ביו-רפואיים.

ישראל ינקוביץ: מר פרס, ביקרת אצלנו והראנו לך את התכניות שלנו גם.

ישראל ינקוביץ: אנחנו משקיעים גם הרבה באקדמיה.

ישראל ינקוביץ: להיות גם מסה קריטית, אנחנו מסתכלים בהיבט הגלובלי איפה אנחנו רוצים להשקיע.

ישראל ינקוביץ: וכל הזמן יש גם תחרות בין האקדמיות בכל העולם.

ישראל ינקוביץ: ואני חושב שאנחנו מתקדמים בצורה מאוד יפה.

ישראל ינקוביץ: ויוסי לוי, עכשיו מוביל את זה בארץ.

לאה נס: שמעון פרס.

לאה נס: ורציתי להתייחס לפחות לסיפא של דבריך.

לאה נס: גם אני שותפה לכל הדאגות לגבי המצב של המדע, החינוך וההתפתחות וכולל המשאבים.

לאה נס: הערה קטנה, אמרו כאן שפיתוח של ננו-טכנולוגיה, הן המחקר והן המימוש, הרי בסדרי גודל שההשקעות בהתנחלויות ממש לא רלוונטי לעניין.

לאה נס: אבל נמשיך במדע, כי אני מדענית.

לאה נס: הראשונה בראשותך, ששנינו היינו בעד דיון ה-ננו-טכנולוגיה.

לאה נס: דברנו על סדרי גודל כאלה.

שמעון פרס: ל-ננו.

שמעון פרס: נעשה את העסק הכי טוב בעולם.

לאה נס: אתה יודע על איזה סכומים מדובר, זה סדרי גודל שממש לא רלוונטיים לזה.

לאה נס: אבל בלי קשר אני גם מודאגת כיו"ר ועדה למפגעי איכות הסביבה.

לאה נס: הפיתוח הטכנולוגי ככל שהוא מועיל לנו, בסה"כ מלווה גם בהרבה תוצרי לוואי והזיהומים שיש היום בעולם, שנכנסים למעגל החיים שלנו, הם מטרידים.

לאה נס: לפעמים הטכנולוגיה סה"כ מקדימה אותנו ואתם לא מצליחים להשתלט על התוצאות שלה.

לאה נס: ואתה הזכרת שהשימושים של ננו-טכנולוגיה יכולים לפתור לנו ולקדם הרבה עניין של זיהומים, גם לגבי הפיתוחים, כמו שדיברנו על מקורות המים.

לאה נס: אנחנו איזה בעיה יש לנו היום בעיה במקורות המים.

לאה נס: אבל גם באותה מידה גם אפילו בעניין של נפחים, של זיהום ומקורות של הטמנה שזה דבר מאוד בעייתי בכלל בעולם ובמיוחד בארץ הקטנה שלנו, שאנחנו לא מצליחים להתמודד איתה.

לאה נס: וכנ"ל כמו שמדברים על מדע וטכנולוגיה שזה לא עניין של מותרות.

לאה נס: ואותו דבר גם העניין הסביבתי הוא בהחלט לא עניין של מותרות.

לאה נס: הוא בנפשנו ורק באמצעות הפיתוחים הטכנולוגיים שיש היום בהחלט אפשר לקדם הרבה.

לאה נס: ואנחנו רואים שבמדינה שלנו, אנחנו לא מצליחים לממש את הפוטנציאל בשביל שנשתמש בחומרים ובשיטות ובטכנולוגיות לא מזהמות, בחומרים לא מזהמים, בכל מיני חומרי הדברה, שיטות להדברה לא מזהמות.

לאה נס: וזה כמובן אם נצליח להגדיל את הנתח של הפיתוח של מדע וטכנולוגיה, בהחלט נוכל להתקדם.

לאה נס: גם להיטיב עם עצמנו וגם להגיע באיזשהו מקום לרמה העולמית.

לה וגה: המגנ"ט, עמותה בשם נח"ת, ננו-חומרים פונקציונאליים.

לה וגה: חברים בקבוצה 14 חברות מן המובילות וגם סטארטים-אפים פה בארץ.

לה וגה: ו14- חוקרים מובילים בתחום הזה מהאקדמיה פה בארץ.

לה וגה: אנחנו בימים אלה מסיימים את השנה הראשונה של הפעילות.

לה וגה: אנחנו עושים מחקר בסיסי בתחום של ננו חומרים.

לה וגה: קיבלנו תמיכה ממשרד התמ"ת דרך תכנית המגנ"ט.

לה וגה: התקציב של השנה הראשונה היה 17 מיליון ש"ח.

לה וגה: שחצי ממנו בא ממקורות עצמיים של התעשייה.

לה וגה: המהפכה שמדברים עליה בעצם היא כבר פה.

לה וגה: ואם אנחנו לא נקבל את העזרה ואת ההכוונה ואת התשתיות וכל מה שצריך מסביב, אז אנחנו נאחר ולא נעלה על הרכבת שאנחנו מנסים לעלות עליה.

לה וגה: היום יש כבר פער גדול שנוצר בין האקדמיה לתעשייה.

לה וגה: רוב המוסדות האקדמאים נמצאים בין ה50- המוסדות הגדולים בתחום הזה בעולם, כאשר מסתכלים על מספר הפרסומים שיש.

לה וגה: לעומת זאת התעשייה נמצאת די מאחור.

לה וגה: ראייה לכך היא אפילו בפרוייקט של המגנ"ט כספים שהובטחו לנו שהיינו צריכים לקבל אותם לפני חודשיים, מעוכבים ע"י משרד האוצר.

לה וגה: אפילו הודעה, לא לצפות לכסף עוד בשנה הזאת, אלא בשנה הבאה.

וחברות כמו: העזרה היא לא רק התקציבים.

וחברות כמו: התקציבים חשובים והם חשובים מאוד.

וחברות כמו: אבל העזרה גם היא בדיונים כמו פה.

וחברות כמו: אבל גם שתבקרו את מה שנעשה בעצם בשטח.

וחברות כמו: חלק מהועדות הנכבדות שאנחנו שומעים עליהן, בעצם לא מעורבות בחלק מהעשייה היומיומית שנעשית בתעשייה.

וחברות כמו: עם כסף שהתעשייה משקיעה בה.

וחברות כמו: ניסיתי להגיע לחלק מהאנשים הנכבדים שיושבים פה ולצרף אותם למאמצים שלנו.

וחברות כמו: אנחנו רוצים גם לפרוץ לאירופה עם הנושאים האלה.

וחברות כמו: ואני מאוד מתקשה להגיע אליהם.

מל פולישוק-בלוך: בשטח, יש כאן כמה עדים, כשמזמינים אותנו כועדה, או אותי באופן ספציפי, אני תמיד באה.

מל פולישוק-בלוך: ראיתי את המעבדה באונ' ת"א וגם בטכניון.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו קלי רגליים ואנחנו הולכים לכל מקום.

מל פולישוק-בלוך: מספר החכי"ם שגילו עניין בנושא, הוא באופן יחסי רב מאוד.

מל פולישוק-בלוך: ואנחנו נרתום את כולם לפעילות כדי שבאמת יהיה לנו חוק, לפחות כמו באמריקה.

מיכאל פלד: ההשקעות שנעשות בתעשייה.

מיכאל פלד: מקו התעשייה שאני מייצג אותה, תרכובות ברום.

מיכאל פלד: הניסיון שלי בשנה האחרונה מהעבודה בתחום ה-ננו, שהחלק הקשה ביותר זה לבצע את הקורדינציה בין כל הגופים וכל המדענים שעובדים בארץ.

מיכאל פלד: ואם דובר על מגדל שן, קשה מאוד להביא אנשים מהאקדמיה לעבוד יחד על נושא שמעניין את התעשייה.

מיכאל פלד: ובקטע הזה, בקול קורא, אם יש אפשרות, היינו מאוד שמחים שיהיה איזשהו גוף או גורם שירכז את הדברים האלה.

יגאל מאיר: והייתי רוצה אולי להשוות את הפניה שלנו אליכם, כמו אל אותו בחור קולומבוס שבא לאיזבלה וביקש ממנה כסף כי הוא מצא דרך הודו.

יגאל מאיר: אז אנחנו יכולים להבטיח הרבה דברים עכשיו שהם בטווח הקצר ולמעשה הפירות האמיתיים של התחום הזה, אני חושב שעדיין אנחנו לא רואים אותם, אבל אנחנו יכולים להיות בטוחים שהם שם.

יגאל מאיר: וככל שאנחנו נשיט יותר ספינות באוקיינוס הגדול הזה, יש לנו יותר סיכוי להגיע למקומות שאף אחר לא יגיע.

יגאל מאיר: וזה תחום, כמו שנאמר, כל-כך רחב, שהסיכוי שלנו להגיע למקומות שאחרים לא יגיעו, למרות שהם כבר שמם, הוא יחסית גדול, אם באמת אנחנו נשקיע את כל המשאבים שם.

יגאל מאיר: דבר שני בקשר לחינוך.

יגאל מאיר: דובר פה על תכניות חדשות.

יגאל מאיר: בתור אחד, אפילו לצערו, שנחשף למערכת חינוך בארץ בשנים האחרונות, הדרך לחנך את הדור הצעיר ודור הביניים בכלל למדע וטכנולוגיה זה לא ע"י ללמד אותם על דברים, אלא ע"י לחשוף אותם בידיים לדברים חדשים.

יגאל מאיר: ואחד הדברים שאני חושב שההשקעה המסיבית הזאת בתחום הזה יכולה להביא, זה להביא אנשים, סטודנטים, תלמידים צעירים במיוחד באזור שלנו, שאני חושב שיש פה הרבה נוער שבד"כ לא נחשף למדע בתחום כזה, להביא אותו לאוניברסיטאות לראות במו-עיניו מה זה התחומים שאנשים מדברים עליהם.

יגאל מאיר: זה פעם ראשונה שהם מצליחים לראות מה זה מדע ומה זה טכנולוגיה בגוף ראשון.

יגאל מאיר: וההשקעה בתחום זה לא השקעה באיזה מגדל שן שאנשים יושבים וחולמים חלומות, וזה מדע נטו.

יגאל מאיר: אלא זה גם השקעה במקומות עבודה, גם השקעה בחינוך והשקעה בעם עצמו.

מל פולישוק-בלוך: ובהחלטת ממשלה, כדי למקם את ישראל בחזית הטכנולוגיה והמדע בתחום ה-ננו-טכנולוגיה.

מל פולישוק-בלוך: במסגרת זו יש לגבש מדיניות לאומית ל-ננו-טכנולוגית ארוכת טווח.

מל פולישוק-בלוך: יש לפעול להקמת מרכז לאומי ל-ננו-טכנולוגיה ולהרחבת הקיים.

מל פולישוק-בלוך: המדיניות צריכה לכלול, מתקנים מרכזיים משותפים ומעבדות ייעודיות לפי נושאים.

מל פולישוק-בלוך: חלוקת התמחות בין המוסדות השונים, שמענו שהתחומים הם רבים.

מל פולישוק-בלוך: עידוד התמחויות בנושאים התואמים את המדיניות הלאומית.

מל פולישוק-בלוך: כמו למשל, פיתוח תחום המים.

מל פולישוק-בלוך: ובאיכות המים ה-ננו טכנולוגיה לפי שאני הבנתי מהמומחים, יכולה להגיע לשיאים אדירים.

מל פולישוק-בלוך: וזה יכול להיות גם הנושא הייחודי של מדינת ישראל, אם היא תיתן על זה את הדגש.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו צריכים ליצור מערכת מידע לחילופי ידע בין החוקרים השונים ובין הקבוצות השונות.

מל פולישוק-בלוך: ולא פחות חשוב, עידוד החינוך והסטודנטים למחקר בתחום.

מל פולישוק-בלוך: לדוגמא, ע"י מלגות מחקר.

מל פולישוק-בלוך: הגשתי הצעת חוק לקחת את הכסף של האפוטרופוס הכללי שמחולק בסדר גודל של 100 מיליון ש"ח בשנה.

מל פולישוק-בלוך: והיום הוא מחולק לקיר ובית-כנסת זה ולעמותה שאף אחד לא מי היא.

מל פולישוק-בלוך: הצעת החוק שלי מדברת על כך שכמעט כל הכסף הזה ילך לסטודנטים למחקר בתואר שני ושלישי.

מל פולישוק-בלוך: ואז נוכל גם את הכסף הזה להקציב ל-ננו.

מל פולישוק-בלוך: סעיף נוסף חשוב לציין שנאמר, למצוא את המקורות, לא רק הממשלתיים אלא גם בקרב בתעשייה ובקרב הציבור היהודי ולא רק היהודי, חברות בינלאומיות שחלק מהן שמענו פה, לבוא ולהשקיע פה בארץ.

מל פולישוק-בלוך: רק נגענו בקצה המזלג בנושא, אני פונה אליכם המומחים, אם יש לכם רעיונות לניסוח חוק שאני יכולה להוביל פה באמצעות הועדה, חוק לקידום נושא ה-ננו.

מל פולישוק-בלוך: אם יש לך דעות, אנא פנו אלינו, כתבו, צלצלו ונגבש את זה בהקדם.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו נעשה עוד ישיבות כמובן כדי לקדם את כל הנושאים החשובים שדיברנו עליהם היום.

מל פולישוק-בלוך: אני שוב מודה לשמעון פרס, בלעדיך הם לא היו באים.