ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 25, 2003-11-04 10:30

חברי הוועדה: מלי פולישוק בלוך דוד טל יגאל יאסינוב אליעזר (צ'יטה) כהן אברהם (בייגה) שוחט

מוזמנים: דליה שהרבני דוברת חברת מוטורולה אריה שניצר מנהל קשר עם גורמי ממשל, חברת מוטורולה אלי עופר המדען הראשי, משרד התעשייה המסחר והתעסוקה לידיה לזנס סגן המדען בענייני כספים, משרד התעשייה המסחר והתעסוקה אבי פלדמן,עו"ד יועץ משפטי למדען הראשי, משרד התעשייה המסחר והתעסוקה רועי פישר עוזר למדען הראשי, משרד התעשייה המסחר והתעסוקה אמיר אסרף אגף תקציבים, משרד האוצר חזקיה ישראל התאחדות התעשיינים נגה קינן מנכ"ל פורום מנהלי כספים ראשיים רמי רחמימוב מדען ראשי, משרד הבריאות ברכה רגש עוזרת מדען ראשי, משרד הבריאות רפי הוידה סגן מדען ראשי, משרד התקשורת

קצרנית: תוכניות לעידוד הצמיחה במשק

שלום שמחון: אני רוצה לפתוח את הישיבה המשותפת של ועדת הכלכלה והוועדה למדע וטכנולוגיה.

שלום שמחון: מה אנחנו ננסה לעשות בוועדת הכלכלה בחודשים הקרובים?

שלום שמחון: התוכנית הכלכלית, כמו שאתם יודעים, הונחה על שולחן הכנסת.

שלום שמחון: בחודשים הקרובים נעסוק כולנו במדיניות הכלכלית של הממשלה לשנה הבאה.

שלום שמחון: אם אתה מתעמק בתוכנית הכלכלית אתה רואה עד כמה החורים גדולים.

שלום שמחון: אנחנו מגלים שאין בתוכנית הכלכלית של הממשלה תוכניות מחוללות צמיחה.

שלום שמחון: כל אחד מאיתנו יודע שהמשק הישראלי שרוי במיתון.

שלום שמחון: האוצר חושב שאנחנו עומדים לצאת ממנו.

שלום שמחון: מה שדרוש היום למשק הישראלי זה בעיקר תוכניות שהן מאיצות צמיחה, לא עיסוק בתוכניות ארוכות טווח.

שלום שמחון: קצב העבודה של הממשלה נמוך יחסית ממה שאני מכיר ממשלות אחרות, כולל מהמשלה שהייתי חבר בה.

שלום שמחון: אני החלטתי לפתוח את ישיבות ועדת הכלכלה ב-3 החודשים הקרובים לאנשי כלכלה ולאנשים מהמגזר העסקי, כדי שרעיונות שבדרך כלל נופלים על אוזניים אטומות יוכלו לבוא לידי ביטוי על ידי חברי הוועדה באמצעות חקיקה ובאמצעות לחץ על משרדי הממשלה להקשיב וליישם חלק מהתוכניות האלו.

שלום שמחון: אני אנסה לדחוף, במקביל לוויכוחים הגדולים שיהיו בכנסת בחודשים הקרובים על תקציב המדינה, תכניות שהן מחוללות צמיחה במשק הישראלי.

שלום שמחון: אני רוצה להציע לחברי לוועדה ולשותפתי, יו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה, להאיץ בכל החברים הטובים שיש במגזר העסקי להופיע בכנסת.

שלום שמחון: למפגש בלתי אמצעי בין חברי הכנסת לאנשי הכלכלה במדינת ישראל יש משמעות גדולה מבחינת היכולת להוביל תהליכים בכנסת.

שלום שמחון: אנחנו קיימנו אתמול דיון על שוק הבנייה במדינת ישראל.

שלום שמחון: אחת התוצאות של דיון מהסוג הזה היתה לנסות ולהוביל חוק לעידוד הבנייה.

שלום שמחון: אנחנו מודעים לעובדה שעד שעובר חוק בכנסת לוקח זמן, אבל אם חברי הכנסת ייזמו מהלכים מהסוג הזה נוכל להאיץ בממשלה לעבוד.

שלום שמחון: ביקרתי לאחרונה ב"מוטורולה" במסגרת תפקידי כיו"ר ועדת הכלכלה.

שלום שמחון: פגשתי את המנכ"ל והנשיא, אלישע ינאי, וצוות נהדר שעסוק בפיתוח של החברה שהוא עומד בראשה ויחד עם זאת משקיף על מה שקורה במשק ורוצה לתרום למשק.

שלום שמחון: אלישע הוא גם חבר המועצה להשכלה גבוה.

שלום שמחון: הוא יכול לשלב בין נתונים שמצויים במועצה להשכלה גבוהה לנתונים מהשטח.

שלום שמחון: חשבתי שיהיה נכון לפתוח איתו את הדיון.

שלום שמחון: כל אחד מחברי ועדת הכלכלה יודע שכל משרד כלכלי יתקשה לעבור את ועדת הכלכלה אם בסופו של דבר היא תגיע למסקנה שאותו משרד מבטל את הרעיונות שיועלו פה בחודשים הקרובים.

שלום שמחון: אולי זה נשמע איום, אבל לעניין הזה יש משמעות מאוד גדולה.

שלום שמחון: ועדת הכלכלה היא מסוג הוועדות שיש לה את הזמן הדרוש כדי לקדם רעיונות ולדון בהם באופן מעמיק.

שלום שמחון: מאחר ואנחנו רואים במדען הראשי ציר מרכזי ביכולת שלנו להוביל את העניין הזה, היינו שמחים לראות אותו שותף בכיוון הזה.

שלום שמחון: אנחנו היינו רוצים שאנשי האוצר והאנשים האחרים במשרדים הכלכליים יהיו נוכחים כאן בישיבה, כי חלקם לא כל כך יאהבו את מה שאנחנו עושים כאן.

מל פולישוק-בלוך: אני רו צה לברך את יו"ר ועדת הכלכלה.

שלום שמחון: אנחנו בשבוע החולף פנינו לכל ראשי המגזר העסקי כדי שיופיעו בפנינו.

שלום שמחון: הציפייה שלנו היא שלעניין הזה תהיה היענות.

מל פולישוק-בלוך: אני מברכת על היוזמה, משום שאני חושבת שצריך לעשות שימוש חיובי בסקטור הציבורי במדינת ישראל כדי להציע הצעות טובות.

מל פולישוק-בלוך: לא בכדי ביקשתי ממך לקיים ישיבה משותפת, כי מאז שמוניתי לתפקידי כיו"ר ועדת מדע וטכנולוגיה הנושא המרכזי שמעסיק אותי הוא איך מביאים לצמיחה כלכלית באמצעות ענף המדע והטכנולוגיה, באמצעות ענף ההייטק.

מל פולישוק-בלוך: קיימנו הרבה מאוד דיונים בשאלה הזאת, כולל עם שרים.

מל פולישוק-בלוך: השתתפו שר התמ"ת, שהוא שותף מלא לרעיון ולדרך, שר המדע, שר האוצר.

מל פולישוק-בלוך: במסגרת הדיונים האלה גיבשנו איזו שהיא ראייה שניסחנו אותה במסמך שהוגש לכל מי שרק אפשר.

מל פולישוק-בלוך: מדובר במסמך שמנסה לראות את התמונה הרחבה.

מל פולישוק-בלוך: אין אדם אחד שיגיד שאנחנו לא צודקים.

אליעזר כהן: למה זה לא קורה?

מל פולישוק-בלוך: ושוב אנחנו מקבלים תקציב שאין בו מילה אחת על הייטק.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו דיברנו על ענף הבנייה שהוא 8 אחוז מהתל"ג.

מל פולישוק-בלוך: הענף של ההייטק הוא 13 אחוז מהתל"ג.

מל פולישוק-בלוך: הענף הזה הוא חצי מהייצוא של מדינת ישראל.

מל פולישוק-בלוך: אין היום שום עסק, שום תעשייה שיכולים להתחרות בעולם.

מל פולישוק-בלוך: גם אם אדון סטף ורטהיימר מייצר ברגים, הוא מייצר את זה ברמה הטכנולוגית הגבוהה ביותר.

מל פולישוק-בלוך: הוא מייצא במיליארד 400 מיליון דולר בשנה.

מל פולישוק-בלוך: אין לנו דבר אחר אלא הענף הזה כדי להוביל צמיחה כלכלית.

מל פולישוק-בלוך: אל תיקחו מהזקנים, מהמסכנים, מהמיטות בבתי חולים.

מל פולישוק-בלוך: יש לממשלה 16,17 מיליארד שקל לתשתיות.

מל פולישוק-בלוך: ההייטק זאת תשתית לאומית ממדרגה ראשונה, לכן צריך לקחת שליש לפחות מהכסף שהוקדש לתשתיות לאומיות ולהפנות אותו לענף הזה, כ זה יביא את הכסף בשנה הבאה ליותר כבישים, ליותר מסילות ברזל.

מל פולישוק-בלוך: אני לא אצביע על תקציב שמקצץ את תקציב המדען הראשי בשליש.

דוד טל: אני מודה על היוזמה שלך, אדוני היושב-ראש.

דוד טל: אם נמשוך את הדיונים האלה לאורך זמן אנחנו נפספס את המטרה.

דוד טל: אם לא נצליח להטמיע את התוכניות הטובות שיועלו כאן בתוך התקציב, אז פספסנו את העניין.

דוד טל: יש חוק שלא מאפשר לנו לחוקק חוקים שהם מעל ל-5 מיליון שקל.

דוד טל: אני חושש שהדיונים האלה יהיו עקרים.

אליעזר כהן: מדובר ב-0 השקעה מצד המדינה.

דוד טל: גם אם יועלו נושאים נפלאים והצעות נפלאות משרד האוצר לא יקבל אותם.

דוד טל: אני מציע שרף הציפיות שלנו לא יהיה כזה גבוה כדי שרף האכזבות לא יהיה כזה גדול.

דוד טל: אם אתה רוצה לקחת את העניין הזה ברצינות, אני חושב שצריך לדאוג לכך שבחודש הקרוב כל העניין ימוצה.

שלום שמחון: מה שיוצג פה היום הוצג גם בפני הממשלה.

שלום שמחון: ראש הממשלה תומך במה שיוצג פה היום.

שלום שמחון: כולם תומכים בעניין, רק משהו קורה בדרך.

שלום שמחון: אולי אחד השינויים שיידרשו זה תיקון חוק המדען הראשי.

שלום שמחון: יכול להיות שבתוך שבועיים שלושה תהיה איזו שהיא תמונה.

אלישע ינאי: תודה ליושב-ראש הוועדה, שלום שמחון, ולחברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך.

אלישע ינאי: אני לא מכיר אדם שלא תומך בתוכנית.

אלישע ינאי: נשיא אינטל אמר שיש return on investment, ויש return on אי rotation, שזה הקשרים עם הממשל.

אלישע ינאי: גם הוא לא יכול להזיז בממשל האמריקני דברים שהם obvious.

אלישע ינאי: לדאבוני, גם אצלנו זה מה שקורה.

אלישע ינאי: אני לא אתן לזה לקרות כי זה עוול.

אלישע ינאי: בשנת 1996 ייצוא ההייטק היה 6 מיליארד, כשכל הייצוא היה 20 מיליארד או פחות מזה .

אלישע ינאי: באה הממשלה ששלטה אז – זה התחיל בימי רבין, עבר לימי נתניהו – ורצתה להגדיל את ה-6 מיליארד דולר כך שיתקבל עוד 6 מיליארד בשנת 20002, עם ערך מוסף של 50%, קרי 3 מיליארד ששווה לכל הסיוע האמריקני אז והיום.

אלישע ינאי: אמרו לי שיעשו את זה, רק השאלה מה צריך.

אלישע ינאי: אמרנו שאנחנו צריכים כוח אדם.

אלישע ינאי: אמרו שאין שום בעיה.

אלישע ינאי: ב1996 התחלנו בתוכנית "חינוך 2000".

אלישע ינאי: ב1996 היו לנו כ-1000 בוגרים במקצועות הרלוונטיים להייטק – מתמטיקה, פיזיקה, מחשבים, אלקטרוניקה.

אלישע ינאי: אנחנו אמרנו שאנחנו רוצים להגדיל את המספר או להכפיל את המספר.

אלישע ינאי: בואו תראו מה קרה.

אלישע ינאי: אנחנו נמצאים היום עם 8000 סטודנטים שמתחילים את הלימודים, כשמחציתם באוניברסיטאות שהנפיקו 1000, ומחציתם במכללות שפזורות בכל המדינה.

אלישע ינאי: אין מילים בפי לשבח את מי שהקים את המכללות, את מי שדחף.

אלישע ינאי: זה כבר מאחורינו.

אלישע ינאי: יש לנו היום נכס לאומי או תשתית לאומית הכי חשובה, שהיא בלתי ניתנת להשגה על ידי מתחרנו כי זה לוקח לפחות 4 שנות תיכון במגמה ריאלית ו-4 שנות אקדמיה.

אלישע ינאי: כל תשתית לוקחת פחות מ-8 שנים.

אלישע ינאי: אפשר לבנות מסילות רכבת בפחות.

אלישע ינאי: אנחנו היום מדינה שברמה של כוח האדם שהאקדמיה פולטת היא כמו צרפת, היא כמו גרמניה המערבית.

אלישע ינאי: ארצות הברית, שהיתה 50 אלף כשאנחנו היינו 1000, נשארה באזור ה-50 אלף.

אלישע ינאי: אנחנו גדלנו ל-8000.

אלישע ינאי: ארצות הברית בשנת 2000 ייבאה 200 אלף עובדים לשנה מהודו, מישראל, מסינגפור, מסין, מיפן.

אלישע ינאי: המחסור אז היה מיליון עד 2,3 מיליון, תלוי את מי שאלת, ותלוי באיזו שעה.

אלישע ינאי: העובדות הן שאישרו 200 אלף ויזות בהחלטות ממשל אמריקני.

אלישע ינאי: נעשתה עבודה על ידי כל המערכת – אוצר, חינוך, ות"ת - שזה פשוט לתלפיות.

אלישע ינאי: יש לנו את המשאב הכי חשוב.

אלישע ינאי: הסטטיסטיקה הטריוויאלית אומרת שמדולר שניתן מכספי המדען לקבוצה הזאת מתקבל 15 דולר ייצוא מינימום.

אלישע ינאי: אנחנו נמצאים היום עם תל"ג 100, תקציב 50 , ייצוא של 24, כשאנחנו כ-12.

אלישע ינאי: הערך המוסף של התעשייה שלנו הוא 50%.

אלישע ינאי: בלי בעיות אפשר לעשות עוד 10 מיליארד דולר.

אלישע ינאי: אם נעשה עוד 10 מיליארד דולר ייצוא, אנחנו מביאים 5 מיליארד דולר נוספים.

אלישע ינאי: אתם אנשי כלכלה מבינים שהספר שמספר אותי, שהגננת שמטפלת בנו זה טחינת תל"ג פנימית חשובה, אבל להביא דולרים אמיתיים למדינה.

אלישע ינאי: .

אלישע ינאי: תתארו לעצמכם איזה פלא ואיזה נס כלכלי היה לנו פה אם היינו מביאים עוד 10 מיליארד ייצוא ועוד 5 מיליארד ערך מוסף.

אלישע ינאי: אם תכפילו ב-5, אז כל המדינה משתנית.

אלישע ינאי: היפה בזה הוא שיש לנו את מי שאנחנו צריכים.

אלישע ינאי: אם לא ננצל את זה זה יהיה חוסר אחריות לאומית.

אלישע ינאי: העולם מאוד תחרותי.

אלישע ינאי: מה נשיא אינטל אומר?

אלישע ינאי: הוא אומר לנו שלא נתרגש מ1.2 מיליארד תושבים בהודו, שלא נתרגש מסין עם 1.2 מיליארד תושבים.

אלישע ינאי: נכנסה לנו סין, נכנסה לנו הודו .

אלישע ינאי: האנשים עם השכלה שם זה כמו כל אירופה, שזה 350, כמו כל אמריקה, שזה 250 וכמו כל ישראל 6 מיליון.

אלישע ינאי: אני במצגת שלי מתרכז בארצות הברית, אבל סין והודו, עם שכר שהוא בערך 20% מהשכר שלנו, פתוחות בפני כל החברות הרב לאומיות.

אלישע ינאי: זה קורה וזה מעיק.

אלישע ינאי: "מוטורולה" זה 27 מיליארד.

אלישע ינאי: "מוטורולה" לבד זה פי 2.5 מהייצוא של כל המדינה.

אלישע ינאי: אני עצמי סגן נשיא בכיר "במוטורולה", אני יודע מה קורה.

אלישע ינאי: ל"מוטורולה" יש 40 מרכזים ברחבי העולם.

אלישע ינאי: המהנדס שם עולה 30 אלף, כשפה הוא עולה 100 ובאמריקה 150.

אלישע ינאי: אנחנו בתור "מוטורולה" ישראל שומרים על הייחוד שלנו.

אלישע ינאי: אגב, אנחנו חברה מאוד מצליחה.

אלישע ינאי: אנחנו חברה של מיליארד דולר, עם 4500 עובדים.

אלישע ינאי: אנחנו לא מפטרים.

אלישע ינאי: נהפוך הוא, אנחנו מגייסים עוד עובדים.

אלישע ינאי: חברי, שהheadquarters שלהם בישראל, אם זה ECI, קונברס, אלביט שוקלים לעשות בדיוק מה שחברת האם שלי עושה – להקים 40 מרכזים בכל העולם רק כדי להוריד עלויות.

אלישע ינאי: המדען הראשי הוא פקטור מהותי כדי לשכך את ההפרש של ה-100 אלף דולר שעולה מהנדס בישראל לעומת 30 עד 40 אלף דולר במקום אחר.

אלישע ינאי: אף תקציב במדינה לא קוצץ כמו תקציב המדען.

אלישע ינאי: איך האנשים מאגף התקציבים יכולים להגיד לי שהתקציב לא קוצץ?

אלישע ינאי: פשוט לא יאומן.

אלישע ינאי: אני הוזמנתי לישיבת הממשלה על ידי אולמרט.

אלישע ינאי: נניח שבגללי נמנע קיצוץ נוסף של 200 מיליון שקל.

אלישע ינאי: התקציב בשנה שעברה היה 1.6 מיליארד שקל, כשהשנה הוא מיליארד פסיק משהו שקל.

אלישע ינאי: אגף תקציבים אומרים שהתקציב לא קוצץ, יש רק קיצוצים רוחביים.

אלישע ינאי: אם חשב זוטר אצלי ב"מוטורולה" היה אומר לי כזה דבר, הוא לא היה מדבר איתי למחרת.

אלישע ינאי: אומרים שהתקציב לא קוצץ.

אלישע ינאי: אני מזועזע.

אלישע ינאי: זו עזות מצח להגיד שהתקציב לא קוצץ.

אלישע ינאי: התקציב כוסח, לא קוצץ.

אלישע ינאי: אני לא מבין מה קורה פה בכלל.

אלישע ינאי: אני מציע הצעה שלא צריכה שום תקציב.

אלישע ינאי: חוקי המדען זה בחינה של תוכנית טכנית, בחינה של תוכנית כלכלית, בחינת ביצוע ותשלום תמלוגים.

אלישע ינאי: אני רוצה להיכנס לקריטריון התוכנית הזאת.

אלישע ינאי: תנו לי דולר אחד.

אלישע ינאי: אני, לפי חוקי המדען, צריך לתת דולר וחצי.

אלישע ינאי: יש לכם כעת 2.5 דולר.

אלישע ינאי: מה אני עושה עם ה-2.5 דולר?

אלישע ינאי: אני קודם כל מגייס את אותו אחד מה-8000 שהולכים להיפלט מהאקדמיה.

אלישע ינאי: שני דולר אני נותן למגוייס כשכר.

אלישע ינאי: ברמות שכר אצלנו זה 50% מס מינימום.

אלישע ינאי: הבן-אדם מקבל שני דולר שכר, ומשלם דולר מס הכנסה.

אלישע ינאי: יוצא מצב שנתתם לי 0.

אלישע ינאי: אני חייב להחזיר את הדולר שנתתם לי תמלוגים.

אלישע ינאי: לאחר מכן אני גם חייב לייצר.

אלישע ינאי: כך יש לי עוד מקומות תעסוקה ואני עושה עוד תל"ג.

שלום שמחון: המדען הראשי זאת אחיזת עיניים?

אלישע ינאי: לא אמרתי אחיזת עיניים, אמרתי שאתה בעצם לא נותן לי תקציב.

אלישע ינאי: הנושא מצא חן בעיני ראש הממשלה, בעיני יצחקי, בעיני מס הכנסה.

אלישע ינאי: הם מסכימים עם העיקרון.

אלישע ינאי: יש אי אלו הסתייגויות, כמו איך לוודא שהתעשייה לא תיקח מי שהיה בלאו הכי מועסק ותעסיק אותו.

אלישע ינאי: אנחנו ב"מוטורולה" משלמים 3 מיליון שקל מס הכנסה בשנה.

אלישע ינאי: אני מציע שתתנו לי 10 מיליון שקל כאלה נוספים, תבדקו את המס שלי בשנת 2004 לעומת 20003 ואז קל יהיה לראות שהוספתי 10 מיליון.

אלישע ינאי: זה לא חשוב אם העסקתי את מוישה, את דליה או את יצחק, יש לי מס הכנסה על שכר.

אלישע ינאי: זאת התוכנית.

אלישע ינאי: אני לא בטוח אם אגף תקציבים מוכן שזה ילך בצורה כזאת עם מס הכנסה, או מעדיף שזה יהיה דרך התקציב שלו.

אלישע ינאי: הם רואים קשיים.

אלישע ינאי: אני לא רוצה להיכנס למכניקה, אבל התוכנית הזאת היא תוכנית פשוטה שלא עולה כסף.

אלישע ינאי: זאת בעיה לא פשוטה בשבילי, כי אני צריך להביא את האחד וחצי.

אלישע ינאי: בעיה שנייה היא שאני צריך להמשיך לגייס עובדים.

אלישע ינאי: אני אחד ממנהיגי "הכנופייה" שקראו לה "חינוך 2000".

אלישע ינאי: אני ניסיתי לשכנע מאות חברים שלי שישלחו את הבנים והבנות ללמוד תכנות, מתמטיקה, פיזיקה וקצת פחות משפטים ודברים אחרים.

אליעזר כהן: מה עם ביוטכנולוגיה?

אלישע ינאי: מצויין.

אלישע ינאי: מי שיכול שיהיה ריאליסט.

אלישע ינאי: עמדתי על כל במה ציבורית, עשיתי לפי דעתי עם רבים אחרים את הדבר הנכון.

אלישע ינאי: בשנה הבאה ייפלטו 5000, לאחר מכן 6000 ובסוף 8000.

אלישע ינאי: אנחנו לא נוכל להעסיק אותם והם יעזבו אותנו.

אלישע ינאי: אני ב"מוטורולה" עושה כל מאמץ לגייס כמה שאני יכול.

אלישע ינאי: יש לי מחוייבות.

אלישע ינאי: עדיף היה לשלוח אותם ללמוד ידיעת הארץ, כדי שנוכל למלא את שורות מדריכי התיירים שחסרים לנו?

אלישע ינאי: יש לנו בשנתון 70 אלף שמיניסטים, כשמתוכם 10 אלפים או 11 אלף הם בוגרי 4 או 5 יחידות ריאליות.

אלישע ינאי: מותר להיות טייס עם 5 יחידות מתמטיקה, רופא עם 5 יחידות מתמטיקה או עורך דין עם 5 יחידות מתמטיקה.

אלישע ינאי: אנחנו לא יכולים לקבל את ה-100%.

אלישע ינאי: כשאנחנו לוקחים 8000 מתוך 10 אלפים זה הפוטנציאל הלאומי.

אלישע ינאי: יש תוכנית נוספת שאנחנו קוראים לה "3 יחידות מתמטיקה לקראת 5".

אלישע ינאי: אנחנו בתעשייה השקענו מיליוני שקלים עם משרד החינוך על-מנת לעודד תלמידי 3 יחידות, בייחוד בפריפריה.

אלישע ינאי: אנחנו רוצים שלעוד כ-20 אלף מתוך ה-70 אלף יהיו 5 יחידות מתמטיקה.

אלישע ינאי: 5 יחידות מתמטיקה מאפשר לאחר מכן יכולת טיפול במחשב, באינטרנט, אולי הנדסה.

אלישע ינאי: להגדיל את המשאב הזה ייקח 12 שנים.

אליעזר כהן: גם במוסדות החינוך הדתי אפשר למצוא הרבה אנשים.

אליעזר כהן: .

אלישע ינאי: זה לבינתיים.

אלישע ינאי: את התשתית אנחנו מכינים.

אלישע ינאי: זה עולה הון עתק, כי הרבה יותר יקר להכשיר מהנדס או איש תוכנה מאשר בוגר בספרות.

אלישע ינאי: התמיכה במקצועות הריאלים היא 33 אלף שקל לסטודנט, כשהתמיכה במקצועות האחרים היא 12 או 15 אלף שקל.

אלישע ינאי: המדינה משקיעה בדבר הזה.

אלישע ינאי: זה מה שעשינו.

אלישע ינאי: זה קיים.

אלישע ינאי: כל העולם מתקנא בנו.

אלישע ינאי: אני לימדתי את הסינגפורים, את ההודים.

ברכה רגש: האם אתה כולל במספרים את מקצועות הביוטכנולוגיה?

אלישע ינאי: בוודאי.

ברכה רגש: שם יש כמויות של סטודנטים.

אלישע ינאי: 1200 סטודנטים.

שלום שמחון: למה את נטפל לתקציב המדען?

שלום שמחון: אתה אומר שיש עודף חומר גלם שצריך לנצל כדי להגדיל את הייצוא של מדינת ישראל.

שלום שמחון: אתה לא מסביר לנו למה אתה צריך את המדען הראשי.

אלישע ינאי: כל אחד שמנהל משק בית יודע שהתקציב שלו הוא תקציב מסויים שאיתו הוא יכול לעשות ככה וככה.

אלישע ינאי: לכל החברות יש קו.

אלישע ינאי: החברה שלי עושה מיליארד דולר, כשהיא מנסה לגדול למיליארד 200.

אלישע ינאי: אני לא צריך עידוד חיצוני.

אלישע ינאי: ההחלטה של "מוטורולה" להשקיע בפיתוח בישראל או באחד מ-40 המרכזים שלה בנושא שהוא מתחת לקו האדום היא החלטה כלכלית שעולה כסף.

אלישע ינאי: באמריקה זה עולה 140,150 אלף דולר, בישראל זה עולה בין 80 ל-100 אלף דולר ובמקומות אחרים זה עולה בין 40 ל-60 אלף דולר.

אלישע ינאי: על ידי תקציב המדען אני מוריד את ה100 אלף דולר שזה עולה לי בישראל לאזור ה-60 אלף דולר.

לאה ורון: זה מהווה איזה שהוא מימון ביניים.

אלישע ינאי: נכון.

אלישע ינאי: לגביי זה רק מימון ביניים והורדת סיכונים.

אלישע ינאי: חברי מהתעשיות הגדולות אומרים שאם המדען לא יוריד להם את הסיכון, הם פותחים מרכזים באותם מקומות שעולים 30,40 אלף לאדם.

אלישע ינאי: בצורה הזאת הייצור יהיה באותם מקומות ואנחנו נאבד את הכל.

אלישע ינאי: הם יעשו את זה.

אלישע ינאי: התוכנית שתיארתי היא תוכנית שמורידה לך את הסיכון.

אלישע ינאי: אם דולר מדען מביא לך מכפיל של 15 זה דבר שאין טוב ממנו במשק.

אלישע ינאי: גם אגף התקציבים מבין את מה שכולנו מבינים.

אלישע ינאי: הוא שוקד להגדיל את התקציב.

אלישע ינאי: דנים עם כולם.

אלישע ינאי: אני מרחם עליהם שהם צריכים להתעסק עם כולם, אני לא רוצה לעמיד את עצמנו מול אף אחד, אבל חייבת להיות פה מנהיגות כלכלית.

אלישע ינאי: ברור לחלוטין שיש לנו סוס מנצח שכבר ניצח בעבר.

אלישע ינאי: יש לנו את כוח האדם.

אלישע ינאי: תקשיבו לתוכנית שהצעתי עם המדען, או לכל הקלה אחרת.

אלישע ינאי: תבינו שהדבר הזה ניתן לביצוע, צרך לעשות אותו מהר ובטרטור מינימאלי של התעשייה.

אלישע ינאי: תקציב המדען מורכב משני גורמים - תרומת המדינה והתמלוגים.

אלישע ינאי: בשיאו הוא הגיע ל-440.

אלישע ינאי: מספר חברות החזירו תמלוגים בהסדר שעשה יואל נווה.

אלישע ינאי: אני לא רוצה להתייחס להסדר, כי זה שיבש את מהלך התמלוגים בצורה חמורה.

אלישע ינאי: כעת, ב-2004, זה 217 לעומת 440.

אלישע ינאי: בדקתי את כל המשרדים.

אלישע ינאי: אין לזה אפילו בן דוד .

אלישע ינאי: זה הכיסוח הכי גדול.

רמי רחמימוב: בן-דוד אין, אבל אח יש.

רמי רחמימוב: תקציב המדען במשרד הבריאות קוצץ באותו מספר.

אלישע ינאי: אני מתערב איתך שאין כזה קיצוץ.

אלישע ינאי: ב-2003 היה מיליון 640.

אלישע ינאי: לנו יש גם את בעיית התמלוגים שנעלמו, שזה ייחודי למדען.

שלום שמחון: מה זה בעיית התמלוגים שנעלמו?

אמיר אסרף: במשך כל השנים נתנו רצפת הגנה לחברה.

אמיר אסרף: לחברה שהחזירה 100 מיליון שקל תמלוגים בשנה דאגו לתת 101 במענקים.

אמיר אסרף: ריאלית נתנו לה מיליון, אבל נומינאלית נתנו לה מיליון ואחד.

אמיר אסרף: לכן, כשהסתכלת על תקציב המדען בשנת 2000,2001, ראית שהוחזרו 560 מיליון שקל תמלוגים, אבל כל אלה חולקו.

אמיר אסרף: באותו הסדר שכרמל ויואל הגיעו אליו אמרו שאי אפשר להמשיך ככה, צריך להגיע להסדר מיוחד.

אמיר אסרף: ההסדר אמר שלחברות גדולות במשק יתאפשר להגיע להסדר שהוא נטול תמלוגים, קרי החברה תבוא ויעשו לה שיערוך של מה החוב העתידי ויבצעו מחיקה חד פעמית בבורסה.

אמיר אסרף: חברות נדרשו לשלם 65% לפחות מהמענקים שהם קיבלו באותו הסדר.

אמיר אסרף: יש חברות שהגיעו לסכומים של כ-80%.

אמיר אסרף: זה מה שאתם רואים ב2002,2003.

אמיר אסרף: זה הזניק את תקציב המדען ב-300 מיליון שקל בכל אחת מהשנים האלה.

אמיר אסרף: החברות האלו לא מחזירות יותר תמלוגים.

אמיר אסרף: לכאורה אנחנו רואים שהתקציב הנומינאלי ירד, אבל ריאלית זה לא נכון.

אלישע ינאי: איך אתה אומר כזה דבר?

אמיר אסרף: תקציב המדען הראשי ב-3 שנים שאני מופקד עליו לא קוצץ ולו בשקל אחד יעודי.

אמיר אסרף: הקיצוצים היחידים שנפלו על תקציב המדען ב-3 השנים האחרונות הם אך ורק קיצוצי הרוחב.

מל פולישוק-בלוך: זה קיצוץ.

אלישע ינאי: אירופה הצילה את עצמה ברגע שהיא ארגנה תקציב של 15 ביליון דולר.

אלישע ינאי: אירופה הצליחה למצב את עצמה איפה שהיא נמצאת בעזרת התוכנית הזאת.

אלישע ינאי: ככה עשו את הGSM , ככה עשו את הרכבת המהירה, ככה עשו את כל התעשייה האירופאית.

אלישע ינאי: שם אין תמלוגים, אלא מי שראוי מקבל.

אלישע ינאי: צריך לחשוב על מה אחרים עשו.

אלישע ינאי: בואו נעשה את התוכנית שאמרתי לכם ונקרא לה מדען ב'.

אלישע ינאי: בואו ניתן למשרד המדען הראשי קרדיט שהוא מספיק אינטליגנטי, הוא לא צריך שמישהו יגיד לו עד 20, עד 10 או עד 27 וחצי.

אלישע ינאי: בזה אני אלחם בכל הכוח.

אלישע ינאי: אם יש תוכנית טובה וזה לECI, אז תנו את התוכנית הטובה.

אלישע ינאי: אם אין לה תוכנית טובה, אל תתנו לה גם 20.

אלישע ינאי: מפת "מוטורולה" זו מפת העולם.

אלישע ינאי: ככה נראית מפת אינטל, מפת סימנס.

אלישע ינאי: מי היו מחוללי הייצוא בשנת 1990-2002?

אלישע ינאי: תעשיות הטכנולוגיה העילית חוללו 286% גידול, תעשיות הטכנולוגיה המסורתית.

אלישע ינאי: .

אלישע ינאי: קרה ברוך בעולם.

אלישע ינאי: מעט מאוד מבינים.

אלישע ינאי: הרבה מתרגמים את זה כאילו זה האינטרנט.

אלישע ינאי: 40% מהייצוא של ההייטק נמצא בתחום הטלקומוניקציה.

אלישע ינאי: העולם גבה 80 מיליארד דולר מארצות הברית, 65 מיליארד דולר מאגנליה, 65 מיליארד מגרמניה.

אלישע ינאי: המספר העולמי הוא 300 ביליון דולר.

אלישע ינאי: תתארו לעצמכם שתי חברות, חברה אחת כמו בזק,סלקום, פרטנר שמנוהלת על ידי בייגה ומוכרת 1300 ביליון.

אלישע ינאי: נניח שהחברה הזאת מרוויחה 5% אחרי מס.

אלישע ינאי: אם הוא מרוויח 5% הוא משלם 65 ביליון דולר.

אלישע ינאי: בייגה לקח התחייבות של 5 שנות רווח כדי לשלם את ה-300 ביליון.

אלישע ינאי: זה איבוד לדעת.

אלישע ינאי: החברה השנייה היא כל ההייטק שזה 2500 ביליון.

אלישע ינאי: החברה הזאת באמת מרוויחה 5%.

אלישע ינאי: כל התעשייה הזאת היתה צריכה למשכן 3 שנות רווח.

אלישע ינאי: זה המפולת, זה הברוך, זה האסון.

אלישע ינאי: היום זה כבר התאושש.

אלישע ינאי: תראו מה קרה ב1996.

אלישע ינאי: אנחנו היינו 6.5 ביליון, העולם היה 1777.

אלישע ינאי: העולם חזה שהוא יהיה בעולם הטלקום, בעולם ההייטק.

אלישע ינאי: העולם אמר שהוא יגדל פי 2, והוא אכן גדל.

אלישע ינאי: אני אמרתי שאנחנו 0.3 מהעולם, ושכדי לשמור על גודלנו צריך להכפיל.

אלישע ינאי: ב1996 היו לנו 14 אלף אקדמאים בתעשייה.

אלישע ינאי: אמרתי שאם שם צריך להכפיל, אז בואו נכפיל גם פה ל-29.

אלישע ינאי: צריך לעשות קמפיין לאומי לחינוך.

אלישע ינאי: זה מה שעשינו.

אלישע ינאי: היו לנו 1200 חבר'ה שביקשו ללמוד את מקצועות ההייטק, היום יש לנו 8000 נכנסים.

אלישע ינאי: אין כזה דבר בעולם.

אלישע ינאי: אנחנו כמו גרמניה, כמו צרפת.

אלישע ינאי: כשהצגתי את זה פעם קודמת היתה סקפטיות.

אלישע ינאי: מדובר באנשים אמיתיים שעומדים להיפלט לשוק, שאם לא נעסיק אותם אני לא אשן בלילות.

אלישע ינאי: באמריקה יש מיליון וחצי חבר'ה שהולכים לפסיכומטרי, כש- 52 אלף מסיימים במקצועות הריאליים.

אלישע ינאי: מה זה תמלוגים?

אלישע ינאי: אם מישהו שילם 150, זאת אומרת שהוא שילם 3% מ-5 מיליארד.

אלישע ינאי: האינטרס שלי הוא להסתיר כמה שאפשר, כי אני לא אוהב לשלם תמלוגים.

אלישע ינאי: אם הסכמתי לשלם 150 אני מודה שמכרתי 5.

אלישע ינאי: כל דולר מדען שאנחנו משקיעים נותן לנו מינימום 15 דולר ייצוא.

אלישע ינאי: אל תשכחו שאנחנו מחזירים תמלוגים.

אלישע ינאי: אתם בעצם לא נתתם לנו דולר, נתתם לנו רק 55 סנט.

אלישע ינאי: אם מישהו יראה לי ,כולל אמיר, איזה שהוא מנוף יותר גדול.

אלישע ינאי: .

אמיר אסרף: יכול להיות שהמודל מאוד נכון, אבל זה לא אומר שזה נובע מזה.

אמיר אסרף: אפשר לקחת את צ'ק-פוינט ולראות כמה היא ייצאה בלי שהיא לקחה כסף מהמדען.

מל פולישוק-בלוך: אבל זה לא סותר.

אלישע ינאי: בדקתי את כל הקיצוצים במשרדים האחרים.

אלישע ינאי: במשרד הבריאות היה קיצוץ של 13.9 ב-2003.

רמי רחמימוב: אנחנו מדברים על המדע, לא על המיטות בבתי חולים.

אלישע ינאי: המודל שהצעתי לכם נראה ככה: הממשלה נותנת דולר, אנחנו מוסיפים דולר וחצי, כשחצי דולר תקורות, שני דולר הולך לשכר.

אלישע ינאי: העובדים מחזירים את הדולר על ידי תשלום מס של 50%.

אלישע ינאי: זה אומר שלא נתתם דבר.

אלישע ינאי: אגף תקציבים לא מוכן ששום דבר ילך במדינה אלא דרכו.

אלישע ינאי: זה יכול להיות רעיון גאוני, אבל אם זה לא הולך דרכו זה לא טוב.

אלישע ינאי: יש לנו פה 15 דולר תוספת ייצוא, שזה העובדים שלנו בערד, בקריית שמונה ובכל המדינה.

אלישע ינאי: הם משלמים מס של 30%.

אלישע ינאי: להוציא מס חברות, רק מהעבודה מקבלים 1.70 דולר.

אלישע ינאי: זאת עסקת המאה.

אלישע ינאי: אני לא מבין למה לא לעשות אותה.

אלישע ינאי: זה מבטיח תעסוקה.

אלישע ינאי: ישבנו עם מס הכנסה, כולל עם אביגדור יצחקי.

אלישע ינאי: לי נמאס.

אלישע ינאי: חבר'ה, אני לא רוצה להגיד לכם מה אני מנהל ומה אני יכול לנהל אם הייתי מסכים לעזוב את הארץ.

אלישע ינאי: אני אמרתי את הרעיונות פעם אחת, "מוטורולה" הלכה עליהם ויש לנו עוד מיליארד דולר.

אלישע ינאי: אני לא מבין כמה פעמים צריך להגיד דבר כל כך פשוט.

אלישע ינאי: מה הסיפור פה?

אלישע ינאי: אין לי מושג כמה זמן יקחו הדיונים, איזו פשרה תהיה בסוף וכמה אנרגיות יהיה לי ולחברי מהתעשייה לבוא לירושלים ולדבר איתכם ועם העיתונות.

אלישע ינאי: לשפוט את התוכניות האלה זה עסק מסובך, זה הרבה זמן.

אלישע ינאי: לכל תוכנית יש בודק.

אלישע ינאי: לוקח 3,4 חודשים לבדוק תוכנית.

אלישע ינאי: תבדקו את התוכניות כאילו הן יאושרו.

אלישע ינאי: אל תעצרו בבדיקה.

אלישע ינאי: מה שקורה היום, אם אינני טועה, זה שנעצרות בדיקות.

שלום שמחון: כשאתה נכנס לבדיקה אתה נכנס להתחייבות.

אלישע ינאי: לא.

מל פולישוק-בלוך: אלי, יש מניעה לעשות את זה?

אלי עופר: אם אני אגיד שאני בודק אני לא אקבל את הכסף.

אלי עופר: צריך לבדוק את ההיבטים החוקיים.

אלישע ינאי: אני מציע שתבחנו את זה.

שלום שמחון: כשהייתי שר חקלאות כניסה של בקשה היתה נכנסת לתור, ואז אם התור היה ארוך זה היה נכנס לשנה הבאה בתקציב.

שלום שמחון: זה הסיכון שהם מדברים עליו.

אמיר אסרף: התעשייה מגישה היום בקשות בהיקפים של כ-4, 4.5 מיליארד שקל בשנה.

אמיר אסרף: קו האישורים עובר בקו התקציב.

אמיר אסרף: אם התקציב הוא מיליארד או מיליארד וחצי.

אמיר אסרף: .

אמיר אסרף: מהבחינה הזאת המדען הוא אחד המקומות המסודרים במדינה, כי מסדרים לפי האיכות את הבקשות וחותכים בקו תקציב.

אמיר אסרף: כל הבקשות של החברות הגדולות מוגשות בנקודת זמן אחת.

אמיר אסרף: זה קרה בשנה שעברה, זה קורה היום וזה קרה גם לפני שנתיים.

מל פולישוק-בלוך: אסור לפתוח או לפתח עוד מנגנונים.

מל פולישוק-בלוך: יש לנו את מנגנון המדען שעובד.

מל פולישוק-בלוך: יש עוד מנגנונים במדינה.

מל פולישוק-בלוך: אלי, כדי שלא יפתחו לך מנגנונים מקבילים, אתה צריך להיות מוכן עם כל התהליכים.

אלישע ינאי: אני רוצה להיות תואם תוכנית מדען.

אלישע ינאי: כמובן שאנחנו לא מדברים על דולר, אנחנו רואים בעיני רוחנו 100 מיליון דולר.

אלישע ינאי: ה-100 מיליון דולר יאפשר לנו להעסיק כ-17 אלף אנשים.

אלישע ינאי: התעסוקה היא חשובה, אבל היא משנית לעומת התפוקות.

אלי עופר: אני באתי מהתעשייה, אני יודע מבחינת העומס מה זה להיות נשיא ומנכ"ל "מוטורולה".

אלי עופר: אני יודע כמה אלישע מקדיש.

אלי עופר: לא היה אדם שהוא לא הציג בפניו את התוכנית.

אלי עופר: נעשו הרבה מאוד מחקרים בקשר לתקציב של המדען.

אלי עופר: אין אף אחד שחולק על התועלת בתקציב הזה.

אלי עופר: אין כמעט דולר שמושקע במקום אחר שיש לו ערך כזה למשק.

אלי עופר: למדען הראשי יש מנגנון מאוד יעיל.

אלי עופר: קיבלתי מנגנון מאוד יפה.

אלי עופר: אני חושב שבאגף תקציבים מעריכים את המנגנון הזה.

אלי עופר: אלישע חשב שזה המנגנון שצריך להעצים אותו.

אלי עופר: לא כדאי להיכנס לוויכוחים עם אגף התקציבים, כי לכל אחד יש לוגיקה משלו.

אלי עופר: בסוף לא הולכים למכולת עם אחוזים או עם עיתונים.

אלי עופר: בשנת 2002 התקציב היה 1.8 מיליארד שקל, כשבשנה הבאה, אם לא יקרה כלום, הוא יהיה אחד פלוס משהו מיליארד שקל.

אלי עופר: אני לא מסכים עם ההסדר שעשו עם החברות הגדולות.

אלי עופר: הקיצוץ הוא בכסף.

אלי עופר: הביקוש האמיתי עלה.

אלי עופר: אני יודע שיש חברות שבשנתיים, שלוש האחרונות פנו למדען הראשי.

אלי עופר: לפני 4 או 5 שנים הן לא פנו כי היה שפע של כסף במשק.

אלי עופר: הביקוש עלה, הצורך גבר אבל הכסף הולך ופוחת.

אלי עופר: זה כסף שהוא לטובת הכלכלה.

שלום שמחון: אנחנו נמצאים במציאות מסויימת שבה צריכה להיות כמות מסויימת של תוכניות שיבואו לידי ביטוי.

שלום שמחון: מעבר למה שאגף תקציבים מנסה לעשות, האם יש תוכנית ביד שאפשר להריץ אותה קדימה ושתביא תוצאה?

שלום שמחון: האוצר חושב שכולם מסבנים אותו.

שלום שמחון: הוא גם לא מעוניין לקחת עודף התחייבויות.

אלי עופר: אני לא חושב שבאגף התקציבים חושבים שכולם מסבנים אותם.

שלום שמחון: אני ישבתי בממשלה כשאגף תקציבים היה מציג את התקציב.

שלום שמחון: כשהיו רוצים לעשות איזה שהוא פרוייקט, היה קופץ החשב הכללי ואומר: אדוני ראש הממשלה, יש לנו המון פרוייקטים שאנחנו מחוייבים עליהם.

שלום שמחון: כשאתה בודק כמה מהפרוייקטים האלה בוצעו אתה רואה שאף לא אחד.

שלום שמחון: כשאני הגעתי לכנסת דיברו על מנהרות הכרמל.

שלום שמחון: מישהו נוסע במנהרות הכרמל?

שלום שמחון: אף אחד לא נוסע בהן.

שלום שמחון: מישהו שותה מים מותפלים?

מל פולישוק-בלוך: יש כסף, רק השאלה לאן הוא הולך.

מל פולישוק-בלוך: מר מראני אמר לי שהבעיה איננה בכסף.

אלי עופר: מדובר בתחרות עם העולם, לא בתחרות בין חיפה לתל-אביב.

אלי עופר: יש לנו קשרים בינלאומיים.

אלי עופר: אני יודע מה קורה בכל מיני ארצות.

אלי עופר: כל המדינות הרציניות הן באטרף בתגבור של המו"פ.

אלי עופר: אפילו אירלנד שנתנה את הצמיחה הכי גדולה על מפעלי ייצור, נמצאת היום בתוכנית מו"פ.

אלי עופר: לא רק שאנחנו נמצאים בנסיגה, אלא גם יכול שייפתח פה פער שאני לא יודע איפה הוא ייגמר.

אמיר אסרף: לפי הדוח האחרון על המס אנחנו במקום הראשון.

נגה קינן: לא בשיעורי הצמיחה פר שנה.

אלי עופר: הצורך ברור.

אלי עופר: המערכת של המדען הראשי מסודרת ומקובלת.

אלי עופר: אני תומך בתוכנית של אלישע, היא תוכנית טובה.

אלי עופר: נשאלתי על ידי אורי יוגב בשנה שעברה כמה כסף אני צריך.

אלי עופר: אמרתי לו שאני לא חושב שאם יהיו לי שני מיליארד נוספים אני אדע מה לעשות איתם.

אלי עופר: אמרתי שאם השנה היו לי עוד 450 מיליון שקל, הייתי בלב שלם נותן אותם לתוכניות שהן טובות.

אלי עופר: בעבר ניתנו אישורים ל-60,70 אחוז מהבקשות.

אלי עופר: בשת 1994 למדען היה כסף והוא נתן כמעט את הכל.

אלישע ינאי: היום ירדנו ל-20%.

אמיר אסרף: זה יחס תקציב.

אלי עופר: אני לא חושב שבאגף תקציבים מפנטזים על כך שכל תוכנית תעבור דרכם, אלא מדובר בבעיה תקציבית.

אלי עופר: התוכנית של אלישע תפורה לתקציב של מדען ב'.

אלי עופר: כל המגננון המשומן של המדען הראשי הוא תקציב לתוכנית חדשה.

אלישע ינאי: עם תעסוקה, עם בקרה של מי שאתה רוצה.

אלי עופר: את ההסדרים עושים עם מס הכנסה, אבל בסוף יש תקציב שעובר דרך המדען הראשי.

אלי עופר: לא צריך להוסיף גרוש.

אמיר אסרף: בדוח על המס מס' 1190 מדינת ישראל נמצאת במקום הראשון.

אמיר אסרף: אם המצב שלנו היה כזה בתחבורה זה היה טוב.

שלום שמחון: אנחנו נמצאים בתקופה שבה המשק נמצא במצב נתון.

שלום שמחון: לעשות ממוצע של מה שקורה בעולם ולהגיד שאנחנו בסדר לא נותן תשובה למה שאנחנו רוצים.

אמיר אסרף: כשמסתכלים על סך הבעיות של המשק הישראלי אנחנו שואלים את עצמנו איפה לשים את השקל הנוסף – בתחבורה, שאנחנו באחד מהמקומות הגבוהים בעולם, או במדען הראשי שאנחנו עדיין מובילים בעולם.

מל פולישוק-בלוך: השאלה ברורה.

מל פולישוק-בלוך: אם תשקיע במניה שנותנת הכי פחות תשואה עשית טעות.

אמיר אסרף: כאילו שתשתיות של כבישים ורכבות לא נותנות תשואה.

מל פולישוק-בלוך: אבל מתי?

מל פולישוק-בלוך: בעוד 15 שנה?

אמיר אסרף: התשואה על תשתיות בכבישים ורכבות היא תשואה מאוד גבוהה.

אמיר אסרף: אם לא נשקיע היום, אז גם בעוד 15 שנה נשאל את עצמנו מתי.

אמיר אסרף: תקציב המדען הראשי ב-3 שנים האחרונות קוצץ הרבה, אבל קוצץ רק במה שנפל רוחבית על כל תקציב המדינה.

שלום שמחון: בא בן אדם ואומר לך כך: אני רוצה להעסיק כמה אלפי אנשים, כשבמצב שבו המשק נמצא אין סיכוי שאני אעסיק אותם.

שלום שמחון: אני גם מוכן להשתתף בעלות העסקה שלהם.

שלום שמחון: כדי לקלוט אותם אני צריך להתחייב קדימה לכמה שנים.

שלום שמחון: אני מבקש ממך להיות שותף.

שלום שמחון: מה אתה אומר על השותפות הזאת?

אמיר אסרף: התוכנית באופן עקרוני היא תוכנית טובה, למרות שהיא לא נולדה באגף תקציבים.

אמיר אסרף: הבעיה בתוכנית הזאת שיש בה חורים בעייתיים.

אמיר אסרף: אלישע מבקש על כל עובד חדש פטור ממס.

אמיר אסרף: במקום שאני אתן לאלישע דולר ואלישע יחזיר לי דרך העובד שלו דולר מס הכנסה, אני יכול להוציא למדען אישור על כך שעובד X פטור ממס הכנסה.

אמיר אסרף: זה אותו דבר, נכון?

אלישע ינאי: ממש לא.

אמיר אסרף: אלישע, מבחינת כספית זה אותו דולר?

אמיר אסרף: בעצם מדובר על זה שאותה פירמה תתן לעובדים החדשים שכר נטו בלי לשלם מס הכנסה.

אמיר אסרף: נניח שיש לנו 2 חברות במשק, ששתיהן מעסיקות את אותה כמות עובדים ושתיהן מכניסות לאוצר המדינה 100 מיליון דולר מס הכנסה בשנה.

אמיר אסרף: חברה אחת פיטרה את כל העובדים, כשהאחרת קלטה את כל העובדים.

אמיר אסרף: אותה חברה משלמת פי 2 מס הכנסה.

אמיר אסרף: אלישע אומר: "השנה אני משלם 300 מיליון, בשנה הבאה אני אשלם 400".

אמיר אסרף: זה דומה לאותה חברה שעכשיו במקום לשלם 100 היא משלמת 200.

אמיר אסרף: על ה-100 הראשונים היא פטורה ממס.

אמיר אסרף: אלישע צודק שהוא יכול להוכיח שבחברה שלו במקום 300 יש 310, ולכן המדינה עדיין תגבה רק את אותם 300 כי היא נתנה 10 וקיבלה 10 בחזרה, אבל יכול להיות שחברה אחרת פיטרה את אותם עובדים, כי היום היא יכולה לקלוט עובדים חדשים שהם הרבה יותר זולים ועליהם היא לא צריכה לשלם מס הכנסה.

אמיר אסרף: בעיה שנייה היא שזה מעוות לחלוטין את שוק העבודה.

אמיר אסרף: זה ייצור מצב שלעובדים מסויימים יינתן שכר נמוך יותר, כשהנטו יהיה גבוה יותר.

אמיר אסרף: זה ייצור מצב שיקלטו עובדים אחרים כי הם זולים יותר.

אמיר אסרף: היה לנו ניסיון בשנת 1991 עם חוק גל.

אמיר אסרף: יש לנו בעיה קשה עם מעבר עובדים ועם עיוות בשוק העבודה.

אמיר אסרף: היום, במצב של אבטלה בהייטק, השכר יורד, מה שמאפשר לחברות הייטק לגייס עובדים טובים, במחירים יותר נמוכים.

אמיר אסרף: אנחנו זוכרים את הטירוף של שנת 2000, ומה היה קורה אם היו מביאים אז את העובדים הזרים להייטק .

אמיר אסרף: צריך לזכור שזה יוצר מצב שהשכר של הייטק לא ירד יותר, מה שיקשה על החברות להתחרות באותם 30 אלף דולר בחו"ל.

אמיר אסרף: תחשבו על שתי חברות, האחת שנהנית מאותה תמיכת מדען של פטור ממס, והשנייה שלא.

אמיר אסרף: הן צריכות להתחרות על אותו עובד בשוק, רק שחברה אחת יכולה להציע הרבה יותר כי היא לא משלמת מס הכנסה.

אמיר אסרף: אם היא תציע לעובד 10 אלפים, לעובד יישאר ביד 10 אלפים.

אמיר אסרף: החברה השנייה צריכה להציע 20 אלף כדי שהעובד יקבל את אותם 10 אלפים.

מל פולישוק-בלוך: נקודת המוצא המוטעית שלך היא שאתה רואה את זה כפטור ממס.

אמיר אסרף: סיכמנו שזה אותו דבר.

מל פולישוק-בלוך: אתה סיכמת.

מל פולישוק-בלוך: אף אחד לא אמר שזה פטור ממס.

מל פולישוק-בלוך: עכשיו הבנתי למה התוכנית שלך ושלי ושל עוד כמה אנשים לא יוצאת לפועל.

מל פולישוק-בלוך: אתם מנסים לעקם כל דבר לפי הראייה המאוד מיוחדת שלכם.

מל פולישוק-בלוך: זה עושה את העיוות בכל התוכניות היפות.

מל פולישוק-בלוך: עדיף עיוות בשוק העבודה מאשר 0 שוק עבודה.

מל פולישוק-בלוך: מה אתם אומרים?

מל פולישוק-בלוך: שלא יהיה כלום, ובלבד שלא יהיה עיוות.

מל פולישוק-בלוך: אדון פרנקל, נגיד בנק ישראל לשעבר, אמר שהוא לא רוצה אינפלציה לכן הוא יחנוק את הכל.

מל פולישוק-בלוך: אם אתה הורג את החולה אז אין לך מחלה.

מל פולישוק-בלוך: זה מה שאתם עושים.

מל פולישוק-בלוך: עדיף שיהיו כמה ליקויים והדבר הזה יעבוד ויביא לצמיחה.

מל פולישוק-בלוך: מה זה מנוע צמיחה?

מל פולישוק-בלוך: כולם יפרחו מזה.

מל פולישוק-בלוך: לא מדובר רק בכמה אנשי הייטק שתהיה להם עבודה, כל המשק יתחיל לעבוד.

שלום שמחון: אי אפשר להתייחס רק ליוצא מן הכלל ולהפוך אותו לכלל.

נגה קינן: כל הבעייתיות מתחילה כשמסתכלים על זה כהטבת מס.

נגה קינן: אם לא לוקחים את זה כהטבת מס אז כל הטיעונים האלה לא תופסים.

נגה קינן: ברגע שתהיה התעוררות בשוקי ההייטק בעולם, אז האוכלוסייה שאלישע מדבר עליה לא תהיה פה.

נגה קינן: ההבדל בין המשאב הזה לכל משאב אחר זה שהמשאב הזה הוא נזיל מאוד.

נגה קינן: הוא לא סתם נזיל, זאת אוכלוסייה שהיא מבוקשת בעולם, נדרשת בעולם, מחזרים אחרי בעולם.

נגה קינן: הזמן לפתרון הוא עכשיו.

אלישע ינאי: יש פה את המשכורות של העובדים ב"מוטורולה".

אלישע ינאי: התחלנו ב-80 והגענו ל117.

אלישע ינאי: הדולר התחיל להציל אותנו.

אלישע ינאי: אסיה, שאלה האזורים שמתחרים בנו, הם באזור ה-80.

אלישע ינאי: איך אני מנצח?

אלישע ינאי: אני מנצח עם 2000 איש.

אלישע ינאי: אני שם את ה-92 שלי, המדען עוזר לי ב-13.

אלישע ינאי: אם הוא יעזור לי ב-28, אני אהיה ב-64.

אלישע ינאי: אתה מבין איך שזה עובד?

אלישע ינאי: אתה מבין שמדבר איתך מישהו שהוא כמו כל תקציב המדינה?

שלום שמחון: אמיר, אתם אמורים באיזה שהוא שלב לתת תשובה על התוכנית הזאת?

אמיר אסרף: אין משהו שעליו אנחנו צריכים לתת תשובה.

אמיר אסרף: הבעיה היא רק שצריכים למצוא דרכים לפתור את החורים שהצגתי.

שלום שמחון: יש מישהו שמחפש את הדרכים לפתור את הבעיות?

אלישע ינאי: אל תצביעו בעד התקציב.

מל פולישוק-בלוך: זה מה שאני אעשה.

אלי עופר: אלי פונים מכל החברות.

אלי עופר: צלצל אלי לפני שבועיים איזה מנכ"ל של חברה בת אמריקנית שלא מקבלת מענקי מדען.

אלי עופר: הוא סיפר לי שבארצות הברית הולכים להעביר את הכל להודו.

אלי עופר: זה משהו אמיתי.

אלי עופר: הוא אמר לי שהוא לא רוצה את המענקים.

אלי עופר: הוא שאל אותי אם אני יכול ללכת ולעשות משהו בממשלה.

אלי עופר: זאת מלחמת עולם.

אלי עופר: זה שאומרים שאם חברה מקבלת 100 מיליון לשנה, מחזירה מענקים בגין העבר 100 מיליון זה בעצם 0 ולכן לא צריך לעשות כלום זה לא נכון, כי התועלת למשק נובעת מהאנרגיה, לא רק מחישובים של מספרים.

אלי עופר: ה-100 מיליון שמחזירים זה בגין ההיסטוריה, כשה-100 מיליון שאתה נותן היום זה תפוקה וייצור שיהיו הלאה.

שלום שמחון: אלישע, אני לא רק מודה לך, אלא הרבה יותר מזה.

שלום שמחון: אני חושב שנתת פה הצגה שמתארת את מצבנו האמיתי.

שלום שמחון: יש בהצגה הרבה מאוד חזון.

שלום שמחון: ועדת הכלכלה שמעה את התוכניות שהוצגו פה, היא גם שמעה את התמיכה של המדען הראשי בתוכנית הזאת.

שלום שמחון: ועדת הכלכלה לא שמעה את התמיכה של אגף התקציבים.

שלום שמחון: ועדת הכלכלה מבקשת לקבל חוות דעת מאגף התקציבים על התוכנית הזאת: למה היא לא יושמה, מה צריך לתקן בה כדי שהיא תיושם, ואם יתוקנו בה האלמנטים שאתם מדברים עליהם, האם אתם ממליצים שהתוכנית הזאת תצא לדרך.

שלום שמחון: בתוך שבועיים נקיים דיון נוסף על "תוכנית אלישע".

מל פולישוק-בלוך: הדברים של אגף התקציבים לא מפתיעים אותי, אבל הם מכעיסים אותי כל פעם מחדש.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו שוכחים שאנחנו עוסקים פה בתושבי מדינת ישראל.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו מדברים על עתידה של מדינת ישראל.

מל פולישוק-בלוך: אם אנחנו לא עושים את המעשה ומשקיעים בצמיחה כלכלית באמצעות הענף הזה שאנחנו מדברים עליו, אז אין פה עתיד.

מל פולישוק-בלוך: לא צריך להתחיל לעשות לנו חשבונות של 100 מפה ו-100 משם.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו לא נהיה ברי תחרות אם לא נרים את הענף הזה.

מל פולישוק-בלוך: אני דואגת שהילדים שלי יישארו פה בארץ.

מל פולישוק-בלוך: אם תוריד חצי מהייצוא הישראלי, שזה מה שענף ההייטק מייצא, אז אין לך כאן כלום.

מל פולישוק-בלוך: עם מה תתחרה בעולם?

מל פולישוק-בלוך: אם לא נמשיך לפתח את המו"פ ואת תחום ההייטק, אז מחר בבוקר לא יהיה לנו כלום.

מל פולישוק-בלוך: העולם לא עומד ומחכה שמדינת ישראל תתקדם לאיזה שהוא מקום.

מל פולישוק-בלוך: סין מייצרת היום שליש מהמכשירים הסלולאריים, שליש.

מל פולישוק-בלוך: .

מל פולישוק-בלוך: הם כבר התקדמו.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו הולכים לאסון קיומי.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו נמצאים היום במצב שכל מה שאתה עושה זה מדע וטכנולוגיה.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו מחפשים את התפוזים שלפני 50 שנה.

מל פולישוק-בלוך: איפה נשמע כדבר הזה?

מל פולישוק-בלוך: סוף סוף אנחנו יכולים להפוך את האימרה של ארץ חלב ודבש לאמיתית, כי מה היה לנו עד היום?

מל פולישוק-בלוך: רק את מה שיש לנו בקופסא.

מל פולישוק-בלוך: במקום לתרגם את ההון האנושי לכסף, אנחנו זורקים אותו לרוחות.

מל פולישוק-בלוך: למה?

מל פולישוק-בלוך: בגלל שאנחנו עושים את החשבונות האלה?

מל פולישוק-בלוך: צריך להתחיל לחשוב בגדול.

מל פולישוק-בלוך: אני משתתפת בכעס שלך על כך שהמדינה מנוהלת דרך המשקפיים של אגף התקציבים.

מל פולישוק-בלוך: זאת פשוט טעות מהותית של ניהול מדינה.

מל פולישוק-בלוך: אני כועסת על מי שנותן ליוגב לנהל את המדינה, שזה ראש הממשלה ושר האוצר.

שלום שמחון: חברים, תודה רבה לכם.