ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 12, 2003-06-30 12:00

מל פולישוק-בלוך: אני עכשיו הייתי בפגישה אצל יושב ראש הכנסת במטרה להסביר לו שוועדת מדע וטכנולוגיה זו הוועדה בעצם, אני שמה אותה יחד עם עוד שתי ועדות הכי חשובות.

מל פולישוק-בלוך: אחת, הכלכלה וכספים והשניה, חוץ ובטחון.

מל פולישוק-בלוך: כי ההתייחסות שלנו להון האנושי שלנו צריכה להיות באותה שורה כמו לבטחון וכמו לכלכלה.

מל פולישוק-בלוך: ושום דבר לא נופל אחד מן השני.

מל פולישוק-בלוך: ואם מתייחסים בצורה כזאת אז מפה ייגזר התקציב ומפה ייגזר הכל.

מל פולישוק-בלוך: זה נושא אחד.

מל פולישוק-בלוך: ואני יודעת שיושב ראש הכנסת עכשיו עובד על שינוי מבני של ועדות הכנסת, ולכן היה חשוב לי להדגיש בעיניו ובאוזניו כמה חשובה הוועדה של ההון האנושי.

מל פולישוק-בלוך: כך אני מגדירה אותה.

מל פולישוק-בלוך: זו ראיה של ההון האנושי כתשתית לאומית ממדרגה ראשונה.

מל פולישוק-בלוך: על זה אני עובדת כל הזמן, שהממשלה תכיר בזה כאסטרטגיה לאומית.

מל פולישוק-בלוך: בשבוע שעבר השתתפתי בכנס של יוריקה.

מל פולישוק-בלוך: זה כנס של כל מדינות אירופה, שלושים ושלוש מדינות.

מל פולישוק-בלוך: הדבר הכי חשוב שאני מציינת מהכנס, ואני שמעתי עכשיו מיושב ראש הכנסת שהוא נתקל בזה כבר לא פעם אחת, זה ההתייחסות של מדינות העולם אלינו בתחום הזה.

מל פולישוק-בלוך: כי אנחנו בגובה העיניים ולפעמים גם מסתכלים עלינו מלמטה למעלה.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו חזקים, אנחנו טובים, ולכן אנחנו צריכים לשמור על האיכות שלנו.

מל פולישוק-בלוך: אני פתחתי ואמרתי שדיברתי עם יושב ראש הכנסת על הרכב ועדות הכנסת.

מל פולישוק-בלוך: הוא מנסה לעשות רביזיה הוא קורא לזה בוועדות בעבודת הכנסת.

מל פולישוק-בלוך: כי כבר גלשנו ליותר מידי ועדות והחכ"ים נקראים, אתם רואים שאין כאן הרבה חכ"ים, והסיבה היא שכל אחד רשום בהרבה ועדות ובסוף אנשים מצביעים ומחליטים על דברים שהם לא יודעים על מה הם מצביעים כי הם כל הזמן קופצים מוועדה לוועדה, וזה לא סידור טוב.

מל פולישוק-בלוך: אני אמרתי לו את דעתי, ואני מניחה אדוני השר שאתה תתמוך בה, שצריכות להיות שלוש ועדות ראשיות, כספים כלכלה, כל הנושא הכלכלי, הנושא הבטחוני מדיני והנושא של ההון האנושי נקרא לו, של איכות ההון האנושי, שזה מדע טכנולוגיה וחינוך, ואולי עוד כמה מרכיבים שתחתם שמים את כל מה שקשור לאיזה איכות של אנשים אנחנו רוצים שתהיה במדינת ישראל.

לאה נס: אנשים יצטרכו להיות בישיבות נפרדות,

מל פולישוק-בלוך: הדברים, אני שמה את הדברים בצמרת, אני מדברת על הצד האיכותי כי אני חושבת, וכאן בעצם אני עושה את הפתיח לישיבה איתך ועם המשרד שלך, החיבור, שימת הנושא של מדע וטכנולוגיה בראש המערכת, יחד עם בטחון ויחד עם כלכלה, משום שזה העתיד שלנו וזה הקיום שלנו.

מל פולישוק-בלוך: ואם אנחנו לא נשמור על האיכות שלנו אין לנו כאן קיום.

מל פולישוק-בלוך: הקיום שלנו זה לא הכמות אלא האיכות.

מל פולישוק-בלוך: ואני חושבת ששר מדע וטכנולוגיה בעצם מייצג את האיכות הזאת.

מל פולישוק-בלוך: שאם אתה שואל אותי חינוך זה כבר מתחת לעניין הזה, כי זה חלק, מרכיב אחד מהאיכות של ההון האנושי.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה גם להדגיש בפניך את האני מאמין של הוועדה הזאת, שגובש ביותר מישיבה אחת, בהן אתה השתתפת יחד עם השר אולמרט, על פי אותו עקרון של חיזוק ההון האנושי וראיית ההון האנושי כתשתית לאומית.

מל פולישוק-בלוך: המשמעות היא לא רק ההצהרה אלא גם שימת משאבים לנושא הזה.

מל פולישוק-בלוך: ואנחנו באים ודורשים בפעם המי יודע כמה, ואני מקווה שנדרוש ביחד כדי שזה יהיה יותר חזק, אנחנו דורשים שלפחות רבע, ככל שאני מייחסת לנושא הזה יותר כבר יש לי תאבון יותר גדול ואני חושבת שאולי חצי, אבל אנחנו צריכים לדרוש סכום מאוד משמעותי מתקציב המדינה שהולך לתשתיות לאומיות שילך לתשתית ההון האנושי.

מל פולישוק-בלוך: שזה לא פחות ולא נופל ואולי אפילו עולה על הכבישים ועל הדברים האחרים.

מל פולישוק-בלוך: אז נכון שאם אנחנו רוצים להגיע לקריית שמונה אנחנו צריכים שתהיה לנו תשתית של כבישים, ואני חלילה לא מזלזלת בזה, אבל היום עם האמצעים של הטכנולוגיה, על ידי תקשורת, מחשבים, ואמצעים אחרים, יש לנו כבר את האפשרות לעשות את התשתית הזאת, את החיבור הזה גם בדרך אחרת.

מל פולישוק-בלוך: אבל בשביל זה צריך להשקיע שם שמספיק אנשים מוכשרים ואיכותיים ישבו בקרית שמונה ובצפון כדי שנוכל לפתח שם איזור מחקר ראוי לשמו.

מל פולישוק-בלוך: אז הדברים האלה קשורים, אבל אי אפשר להסתפק רק בתשתית פיזית.

מל פולישוק-בלוך: תשתית פיזית בלבד לא פותרת אותנו ולא בונה לנו את העתיד.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו כידוע לך הכנו תכנית מאוד מפורטת איך אפשר להשקיע בדברים האלה, במה צריך להשקיע, מכיוון שאין עדיין את המנוף שבונה את התחזית הלאומית,

מל פולישוק-בלוך: איתך או שאני רוצה שאתה תעשה ואנחנו ניתן לך את החיזוק הפרלמנטרי הרצוי.

מל פולישוק-בלוך: צריך להיכנס לואקום הזה של בניית העתיד המחקרי-מדעי של מדינת ישראל, באיזה תחומים צריך להשקיע, איך צריך להשקיע, באיזה ערוצים.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו התייחסנו לכמה ערוצים, דרך המדען הראשי, דרך הון סיכון, דרך אוניברסיטאות, חינוך, חיזוק ושידרוג של הסקטור הממשלתי בתחום הטכנולוגי.

מל פולישוק-בלוך: יש לנו את התכנית, אני מקווה שהיא תהיה מקובלת עליך גם, אם יש לך תכנית משלך אז אפשר לאחד ידיים.

מל פולישוק-בלוך: וצריכים להתקדם.

מל פולישוק-בלוך: אני את הפתיח שלי סיימתי, עכשיו אני אשמח לשמוע.

אליעזר זנדברג: אתחיל במה שאת התחלת.

אליעזר זנדברג: לדעתי כל הרעיון של לשנות את המבנה לא יועיל שום דבר ואני ממש לא חושב שצריך להשקיע בזה מאמץ.

אליעזר זנדברג: לדעתי הסיבה שחברי כנסת לא מגיעים זה בגלל שהם לא יכולים להוציא הון פוליטי מהישיבה, והדבר המרכזי שצריך לעשות זה לחשוב איך כל אחד אפשר לרתום אותו בצורה חיובית לפעילות, אבל שהיא גם תענה על הצרכים הפוליטיים שלו.

אליעזר זנדברג: אם תעשי שלוש ועדות גדולות אז יושבי ראש הוועדות יוכלו לסרס את כל הפעילות שמתחתם, לקחת אליהם את כל הדברים שהם דברים שעומדים במרכז סדר היום הציבורי, להשאיר פירורים לאחרים באופן שלא יהיה להם מוטיבציה לבצע את העבודה.

מל פולישוק-בלוך: הוועדה הזאת שעוסקת בהון האנושי בצמרת.

אליעזר זנדברג: אתה מוציא דברים שאולי הייתי קורא להם תכל'ס מתוך מה שנקרא ההון האנושי, אבל אני תוחם את עצמנו לתחומי הפעילות של המשרד הזה.

אליעזר זנדברג: הדברים שאת אומרת הם באמת דבר נכון לחשיבה קצת יותר רחבה, שצריך לייעד לה מקום וזמן.

אליעזר זנדברג: אני חושב שאנחנו צריכים לראות גם בעיות מהותיות אמיתיות שקשורות להתפתחות אפילו של הדינמיקה הפוליטית בישראל כחלק מהצרכים או הדברים שצריך להתמודד איתם.

אליעזר זנדברג: זאת הערה אחת.

אליעזר זנדברג: עברנו עכשיו שני סבבים של קיצוצים, ואני חייב לומר שמה שלא עשיתי בכוחות עצמי למשרדי לא קיבלתי שום פידבק או שום תוצר או תוצאה מבחינת הסיוע שציפיתי אליו, גם בכנסת.

אליעזר זנדברג: בקטע הזה, אני לא מדבר רק על הוועדה הזאת, אבל בקטע הזה אני חושב שצריך לעשות פעילויות, ופה אני זורק את הכפפה לך כיושב ראש הוועדה, תעשי את מה שצריך להטמיע לחברי הכנסת את החשיבות של מדע, של מחקר, של מחקר תשתיתי, של מדע תשתיתי, התוצאות שיש לפעילות המדעית הזאת, והתועלת הכלכלית שהיא מביאה למדינת ישראל.

אליעזר זנדברג: כי התחושה שלי בכל דיוני הקיצוצים למיניהם הייתה שהנושא הזה באמת לא ריתק אף אחד ולא גרם לכך שמישהו ירים גבה וישאל סליחה, איך אנחנו פה פוגעים בדבר שהוא תשתיתי, או ישאל את השאלה שאת שאלת.

אליעזר זנדברג: לא שמעתי שהיא נשאלה בדיונים בוועדת הכספים ששם הדברים נחתכים.

אליעזר זנדברג: איך זה שאנחנו נותנים כל כך הרבה לתשתיות פיזיות ולא מטפחים את התשתית האנושית במקביל.

אליעזר זנדברג: לכן אני מציע שהוועדה הזאת תשקול כיצד היא מפתחת ומעמיקה את הפעילות הנדרשת להגביר את המודעות של חברי הכנסת לתחום.

אליעזר זנדברג: אני יודע שאת מסתובבת הרבה ונפגשת עם הרבה מאוד אנשים.

מל פולישוק-בלוך: בתחומים שונים של המדע והטכנולוגיה תמיד בזרקור של איך זה מביא לצמיחה כלכלית, איך זה מעשי ואיך להגביר את המודעות של הכנסת, של המדינה, של הממשלה ושל העם בישראל לנושאים האלה.

מל פולישוק-בלוך: על זה אנחנו מדברים כל הזמן, בכל ישיבה שיש פה.

אליעזר זנדברג: למסגרת של הישיבות הפורמליות על מנת ללמוד את הנושא, להרחיב ולגבש אסטרטגיות, אני חושב שזה דבר מאוד חשוב, שמאוד גם מסייע לך באופן אישי אני מניח ומאפשר גם לך לרכוש יותר כלים על מנת בסוף לקבל את ההחלטות הנכונות, ואני משוכנע שהדבר הזה חשוב מאוד.

אליעזר זנדברג: בכירה ועוד נציגים נוספים של המשרד, במסגרת הדיון אני אדבר בכמה מלים על פעילויות המשרד, קצת יעדים או תכנית לזמן הקרוב, ולאחר מכן אני ביקשתי מיוסי ון זוהרן שנמצא כאן לעשות איזו שהיא מצגת שמתמקדת בתחום מסוים שאנחנו מבקשים לעסוק בו במשרד.

אליעזר זנדברג: יוסי יכול לדבר על זה הרבה מאוד ואנשים בדרך כלל רוצים לשמוע עוד ועוד.

אליעזר זנדברג: אולי נתחיל במה המשרד עושה בכמה מלים.

אליעזר זנדברג: הרבה פעמים יש אי הבנה לגבי המהות.

אליעזר זנדברג: כשהייתי אצל ראש הממשלה והצגנו את המצגת של פעילות המשרד פתחתי בכך שהבאתי לו שיבולת חיטה של אם החיטה מחוות הניסויים של אהורנסון.

אליעזר זנדברג: לא רציתי שם לקטוף את כל השדה אז היום לא עשיתי משהו דומה.

אליעזר זנדברג: הסברתי לו שזה בעצם יכול לייצג את מה שבעצם עושה המשרד.

אליעזר זנדברג: אהרונסון כשהוא חיפש את אם החיטה הוא פעל מתוך סקרנות מדעית.

אליעזר זנדברג: מה שעניין אותו זה למצוא תשובה לשאלה מאוד מעניינת והיא בעצם מה מקור החיטה, מהו הצמח שממנו הכל יצא.

אליעזר זנדברג: היום החיטה המבוייתת איכותה טובה עשרות מונים מהחיטה המבוייתת של האדם לפני מאתיים שנה.

אליעזר זנדברג: מכיוון שהצלחנו לבצע כל מיני שיפורים בזכות התגלית של אם החיטה, ועוד הדרך ארוכה.

אליעזר זנדברג: כלומר הצלחנו לקחת נתונים שיש על אם החיטה ובאמצעותם ליצור מוצר תעשייתי טוב יותר בדמות החיטה הביתית.

אליעזר זנדברג: הקשר הזה הוא בעצם הקשר שהמשרד שלי עושה.

אליעזר זנדברג: הוא עוסק בעצם במחקר תשתיתי שמעלה רעיונות מדעיים שיש להם פוטנציאל כלכלי והופך אותם לטכנולוגיה מעשית.

אליעזר זנדברג: יש את המחקר האקדמי החופשי, וזה לא שייך אלי.

אליעזר זנדברג: זה סיפור אחר.

אליעזר זנדברג: יש מחקר אקדמי בסיסי, שמנסה להבין תופעות בתחומים שונים, אבל הוא חופשי במובן הזה שהוא חוקר לשם המחקר.

אליעזר זנדברג: זה צד אחד של השרשרת.

אליעזר זנדברג: בצד השני קיים משרד התמ"ט שלוקח איזה שהוא ידע או רעיון שכבר הבשיל, התגלה, והופך אותו למוצר.

אליעזר זנדברג: אנחנו מדברים הרבה RMD אבל למעשה ה-RMD בצד הזה, בזוית התעשייתית הוא מאוד קצר טווח, זה יותר D מאשר ה-R, מדובר בפיתוח של משהו שכבר קיים ואנחנו מנסים להוציא לפועל את הטכנולוגיה ולהפוך לדבר של תכל'ס.

אליעזר זנדברג: גם הצפי מבחינת החזר להשקעה וכדומה בדרך כלל הרבה יותר קצר.

אליעזר זנדברג: זה בצד השני.

אליעזר זנדברג: ואני באמצע.

אליעזר זנדברג: המשרד מנסה לכוון את אותם מחקרים שסופם יהיה באמת תוצאה שיש לה משמעות מדעית וגם יכולת לתרגם אותה למשמעות מעשית, טכנולוגית, מסחרית מאוחר יותר.

אליעזר זנדברג: ברוח הדימוי של אפרוחים והגנות על אפרוחים במדע הישראלי יש ביצי זהב.

אליעזר זנדברג: הוא מטיל אותם כל הזמן.

אליעזר זנדברג: אנחנו מנסים לאתר אותם ולוודא לכך שהתעשיה תאסוף אותם.

אליעזר זנדברג: איך עושים את זה, איך אנחנו מפעילים את עצמנו בשרשרת הזאת, מהם הכלים שאנחנו משתמשים בהם.

אליעזר זנדברג: אפשר להצביע על חמישה כלים.

אליעזר זנדברג: הכלי הראשון זה המחקר התשתיתי.

אליעזר זנדברג: זה אותו מחקר שכבר דיברתי עליו, בזמנו המשרד פעל במסגרת ועדות בתחומים שונים שנותרו כתחומים שכדאי לעודד את המחקר בהם.

אליעזר זנדברג: המחקר התשתיתי למעשה מצמיח את הידע, את התגליות שהופכות מאוחר יותר גם למוצרים.

אליעזר זנדברג: בשקף הראשון של יוסי מוצג סיכום תכנית התשתיות באלקטרו-אופטיקה, אלקטרו-אופטיקה יכולה להיות דוגמא טובה למה שעשינו.

אליעזר זנדברג: השקענו מאה חמישים מיליון שקלים חדשים בתכניות מיקרו-אלקטרוניקה ואלקטרו-אופטיקה.

אליעזר זנדברג: היום אחרי כל המפולת הגדולה בהיי-טק וכדומה עדיין פועלות שלושים וחמש חברות סטרט-אפ שהמחקרים של המשרד הובילו להקמתם.

אליעזר זנדברג: היו רבות אחרות שכמובן לא שרדו.

אליעזר זנדברג: אלף איש מועסקים היום בפעילויות שקשורות.

אליעזר זנדברג: ובסך הכל למעלה ממיליארד דולר, מיליארד מאה שלושים מיליון דולר, זאת הערכת הסכום שגוייס והושקע בתחום אחרי שאנחנו נתנו את הפוש הראשוני.

אליעזר זנדברג: אני יכול להביא דוגמאות של כל מיני חברות, בהסתמך על מחקרים שלנו או מחקרים שעודדנו או אנשים שעבדו, זאת נקודה מאוד חשובה.

אליעזר זנדברג: אני רוצה להזכיר עוד דבר אחד שהוא חשוב.

אליעזר זנדברג: אנחנו מדברים לא רק על מחקר ותגלית בסופו שאפשר להשתמש בה אחר כך ליישום תעשייתי, אלא גם במקביל להכשרת כוח אדם מיומן.

אליעזר זנדברג: אם אנשים מבצעים מחקרים בתחום מסוים באוניברסיטה, לאחר מכן זה גולש אל התעשייה, האנשים האלה עוברים לעבוד לאחר מכן כשהם מביאים איתם ידע שכבר צברו בשלב המחקר התשתיתי.

אליעזר זנדברג: זו תועלת נוספת שיש בתכנית הזאת.

אליעזר זנדברג: אנחנו צריכים היום לבצע סוג של רענון בתכנית.

אליעזר זנדברג: בין היתר זה נכון לבוא ולהעריך מחדש תחומים שלא היו קיימים בעבר, שהיו פחות רלוונטים, ולעשות מעין הערכה מחדש של מה מצבה של ישראל בתחומים שונים, איך העולם התפתח, לאיזה כיוונים וכיצד כדאי לעשות.

אליעזר זנדברג: אז זה תחום אחד שאני מכנה אותו מחקר תשתיתי.

אליעזר זנדברג: אנחנו נעסוק בו במסגרת של מעין תכנית תשתיות שניה.

אליעזר זנדברג: תרשמו כוכבית שאולי נתייחס אליה ואולי לא בסוף הדיון, וזה המצב הפיננסי של המשרד והקשיים התקציביים העצומים שאנחנו נמצאים בהם.

אליעזר זנדברג: בערך.

אליעזר זנדברג: יש לנו בעיות של מה שאנחנו גוררים מהעבר.

אליעזר זנדברג: המשרד הזה יצא מהמצב שבו יש מחסור מזומנים חריף לממן פעולות מחקריות, נעשה ויתור על כמעט מאה מיליון שקלים.

אליעזר זנדברג: הדברים האלה משפיעים על היכולת לתפקד ביומיום.

אליעזר זנדברג: קשרי מדע בינלאומיים זה הכלי השני שאנחנו משתמשים בו.

אליעזר זנדברג: קשרי מדע בינלאומיים זה לא רק נועד על מנת לבצר את מעמדה של ישראל בעולם על ידי זה שאנחנו מוכיחים לכולם מה אנחנו שוים.

אליעזר זנדברג: הרבה פעמים זה נועד לקבל ולקלוט אלינו ידע חסר, או שיתופי פעולה שדרכם אנחנו מסייעים לשיפור היכולת המחקרית הישראלית.

אליעזר זנדברג: זה הדבר המרכזי.

אליעזר זנדברג: לא פעם שיתופי הפעולה האלה מסייעים לנו לממן מחקרים, דבר שאחרת לא היה קורה.

אליעזר זנדברג: התקציב הוא תקציב מוגבל, היכולת שלנו באמצעות כל מיני הסכמים מכל מיני סוגים שונים לבוא ולפתח קשרים טובים וכתוצאה מכך לקבל מימון היא יכולת ברורה.

אליעזר זנדברג: אני אתן דוגמא, מדינה מסויימת באירופה אנחנו עומדים להרחיב איתה שיתוף פעולה וזה אמור לסלול את הכניסה שלנו לאיזה שהוא גוף אירופאי כללי שבאמצעותו בעצם תהיה גישה לתקציבים הרבה יותר גדולים, לחברות שעוסקות בתחום ולגופי המחקר עצמם.

אליעזר זנדברג: התחום השלישי או הכלי השלישי הוא הכשרת חוקרים ומדענים.

אליעזר זנדברג: הדבר הזה, כבר ציינתי אותו, מתבצע גם במסגרת תכנית התשתיות, שם מתבצעים המחקרים, וכמובן גם בשיתופי פעולה בינלאומיים.

אליעזר זנדברג: אני עוד אעיר ששיתופי קשרי המדע הבינלאומיים לא פעם יכולים לשמש אותנו גם לקידום אינטרסים וצרכים נוספים.

אליעזר זנדברג: יש מדינות ששיתופי הפעולה הבינלאומיים בתחום המדע מובילות להידוק היחסים בכלל ויש לנו אינטרס כזה לעשות את זה.

אליעזר זנדברג: ויש מקרים שבהם הנסיונות לפגוע בנו ולהזיק לנו פוליטית ,בזכות שיתופי פעולה מדעיים או רצון של צד אחר לשתף פעולה בתחום המדעי, הם מביאים גם לריכוך או החלשות של הדברים.

אליעזר זנדברג: מאז שנכנסנו לתפקיד חתמנו על מזכר הבנה חדש עם הצרפתים לגבי שיתוף פעולה עם צרפת, חתמתי על ההסכם הזה עם שרת המדע הצרפתית, שאגב היא קוסמונאוטית, דוברת רוסית שוטפת, דיברה איתי רוסית אבל זה לא עזר, לא הבנתי.

אליעזר זנדברג: היא גרה עשר שנים בברית המועצות וזה המחיר שהיא שילמה על מנת להמריא לחלל.

אליעזר זנדברג: בטכס שהיה, היו בעצם מפגש וטכס ולאחר מכן עוד אירוע אחד, נכחו ראשי אונ' פריז 6.

אליעזר זנדברג: אונ' פריז 6 הייתה אוניברסיטה שניסתה לעורר באירופה גל של החרמה על מדענים ומדע ישראלי.

אליעזר זנדברג: והם באו אלינו ובעצם הרכינו ראש.

אליעזר זנדברג: היה לחץ, יש אינטרס צרפתי להדק את היחסים איתנו בתחום, ואנחנו ראינו את התוצאה.

אליעזר זנדברג: אחר כך אולי ניגע בעוד הסכמים ודברים אחרים שעשינו.

אליעזר זנדברג: קשר בין מדע לקהילה, אני מאמין גדול בכך שאנחנו צריכים להרחיב ולהעמיק את הבנת המדע על ידי אנשים שהם לא מדענים.

אליעזר זנדברג: וזאת דרך גם להגדיל את המודעות, זה קשור באיזו שהיא צורה גם לנושא של תשתיות ושל אי ההבנה או היא התפיסה של מה זה בעצם מדע ולמה זה חשוב בקרב אנשים רבים, כולל מקבלי ההחלטות.

אליעזר זנדברג: אנחנו עושים פעילויות מתחומים שונים, אם תרצי אחר כך אני אוכל להרחיב, הן במרכזי מו"פ איזוריים, יש עשרה כאלה, תשעה עובדים, אחד יש לו בעיות שלא קשורות אלינו והוא לא התחיל לתפקד.

אליעזר זנדברג: המרכזים נמצאים באיזורים שונים שהרעיון הוא לבצע מחקר באזור, בענייני האיזור, ולמען האיזור, על ידי מדענים המתגוררים באזור.

אליעזר זנדברג: נדמה לי עד פחות משליש ממה שהוא היה בימי הזוהר שלו, שנועד להעביר בדיוק את המדע לילדים במקומות שבהם הם לא יכולים להחשף.

מל פולישוק-בלוך: בנושא הזה, ואולי באמת אפשר לעזור.

אליעזר זנדברג: אין לי.

אליעזר זנדברג: אני הצעתי לראש הממשלה הצעה להקים עוד מרכז כזה במקום שהיום נחשב ליישוב ספר, בשדרות, וגם לזה עדיין לא נמצא תקציב.

אליעזר זנדברג: הרעיון שלי, אומרים תמיד שהאמא היהודיה רוצה שהבן שלה יהיה או עורך דין או רופא.

אליעזר זנדברג: אז אני רוצה שבבוא היום האמא היהודיה תדחף את הילד להיות חוקר או מדען או מישהו שקשור בתחום, ואת זה צריך לעשות לא רק על ידי כך שאתה מקדם את הילדים שהם סקרנים מטבעם אם רק תיתן להם אלא גם מראה להורים מה התועלות, שצריכות להיות גם תועלות כלכליות בעיסוק.

מל פולישוק-בלוך: דבר, מצטרפים לקהילת המדענים.

אליעזר זנדברג: וטכנולוגיה תעסוק בהם בכל מה שקשור ללימוד בתוך מוסדות בתי החולים והויכוח שיש עם האוצר, האם זה טוב או לא טוב.

אליעזר זנדברג: זה נושא נפרד, לא ניכנס אליו.

אליעזר זנדברג: משרד הבריאות.

מל פולישוק-בלוך: ואנחנו נדהמנו לראות פה בוועדה, היה לנו דיון ,היו חמישים איש מאוד בכירים בתחום המחקר הרפואי, התמיכה במחקר הרפואי מבחינת המדינה שואפת לאפס.

אליעזר זנדברג: בית החולים.

אליעזר זנדברג: ואם הוא צריך או לא צריך לעסוק במחקר.

אליעזר זנדברג: יש כאלה שטוענים שהוא לא צריך.

אליעזר זנדברג: אני לא בעד זה, אני רק אומר את העמדה.

רמי רחמימוב: בצורה מבוקרת.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו נדבר על זה אחר כך ונחשוב איך לעשות זאת.

אליעזר זנדברג: לקהילה בעיני הוא חשוב ביותר וזה תחום נוסף שהמשרד עוסק בו.

אליעזר זנדברג: אגב, יש את הדוגמא של ההיי-טק באירלנד, במפעלים הגדולים, יש את האנשים שהתקבלו לעבודה, לא ניכנס לשאלה הצליח, לא הצליח וכמה הצליח.

אליעזר זנדברג: אבל גם האנשים שלא עסקו בהיי-טק בגלל שאין להם את ההשכלה המתאימה אבל עבדו במפעלי היי-טק באירלנד את הדור הבא כבר חינכו באופן שהאוריינטציה היא טכנולוגית.

אליעזר זנדברג: כי הם הבינו מהעבודה הפשוטה והלא מקצועית שהם עשו שם מדוע הדברים הללו חשובים לאירלנד ולילדיהם.

מל פולישוק-בלוך: הוא יבוא לוועדה, בתשע בבוקר ביום רביעי, אם יש לך זמן אתה מוזמן.

אליעזר זנדברג: זה בעצם לשתי רמות של פעילות.

אליעזר זנדברג: פעילות אחת זה תשתית דיגיטלית הנדרשת לצורך הפעילות המחקרית.

אליעזר זנדברג: שר האוצר נתן לי סכום כסף די יפה על מנת להפעיל מחדש או למצוא את הדרכים להוציא לפועל את הפס הרחב.

אליעזר זנדברג: אבל אני מדבר על תשתית דיגיטלית לא רק בתחום הזה של כלים להפעלת פעולות המחקר אלא מערכת שתקל ותעודד נגישות למידע, גם אצל אלה שהם לא במחקר בהכרח.

אליעזר זנדברג: ולא רק ילדים, זאת יכולה להיות גם התעשיה ובכלל כל מי שמתעניין.

אליעזר זנדברג: מדע צריך להיות כמו אוטוסטרדה, הזכרת את העניין של תשתיות, מול העיניים ראינו את כל הלמות הפטישים של הפועלים הקוריאנים והסינים שבונים לנו עכשיו כבישים ורכבות, אבל גם המדע צריך להיות כביש.

אליעזר זנדברג: ושם מי שירצה יוכל לבוא ולנסוע.

אליעזר זנדברג: אז איך אנחנו מוציאים אל הפועל ומה אנחנו עושים עם הכלים הללו שהזכרתי.

אליעזר זנדברג: כבר אמרתי, אנחנו מתחילים אני מניח ב-2004 תכנית חדשה, מסגרת שניה של תכנית מחקר תשתיתי.

אליעזר זנדברג: האוריינטציה היא מחקר תשתיתי, מעודד צמיחה.

מל פולישוק-בלוך: התכנית הזאת?

אליעזר זנדברג: את אותה קבוצה של אנשים שתבחן את הדברים ותמליץ.

אליעזר זנדברג: זה דומה לתכנית שהיתה קיימת לפני כן.

אליעזר זנדברג: הייתה ועדה, שלושה עשר איש ישבו בה, מספר לא קדוש ולא חיוני שיהיה אותו דבר.

אליעזר זנדברג: הוועדה הזאת ישבה, המליצה על תחומים, ואז הקימו בעצם ועדות שפעלו בכל תחום ותחום.

אליעזר זנדברג: היו שישה תחומים, חלקם יצאו מאוד מוצלחים, חלקם פחות, אבל בסך הכל זה נתן פוש אדיר לתעשיה בישראל ולצמיחה.

אליעזר זנדברג: אז המקטרגים באים ואומרים כן, תראה, בדיוק נפלתם טוב, על הבועה, אבל גם בלי הבועה, ולכן היה לי חשוב להביא את הנתון שציינתי קודם, חברות סטרט-אפ נותרו ושרדו.

אליעזר זנדברג: ומי ששרד היום שרד.

אליעזר זנדברג: ויש לי עוד דוגמאות נוספות, היה מחקר תשתיתי בתחום הלייזרים, הוקמה חברה בשם רייקול, שפיתחה לייזר בטוח לשימוש, הידע שהיה במחקר שלנו שימש להקים את החברה לייצור גבישים, מה שהחברה הזאת עושה כתוצאה מהידע הביא לכך שלא פתחו מחקר של חמישים מיליון דולר, בארצות הברית, החברה עובדת היום, שלושים עובדים מועסקים בה, באריאל.

אליעזר זנדברג: אז זו דוגמא, ויש עוד כמובן דוגמאות נוספות.

אליעזר זנדברג: אגב אף אחד בזמנו לא עשה מעקב אחר הדוגמאות הללו והיום קצת אחורה זה יותר קשה לראות.

אליעזר זנדברג: ואני לא בא ומתיימר לראות שכל הצלחה תעשייתית בישראל נבעה מהמחקרים שלנו אבל הפוש, האוירה הכללית, הדחיפה, הכשרת כוח האדם, הרעיונות שאפילו עלו וירדו אצלנו הם דברים שבסופו של דבר מצאו את דרכם לתעשיה ולכן תרמו לכלכלה הישראלית.

אליעזר זנדברג: אז כשאני אומר מחקר תשתיתי מעודד צמיחה המחשבה היא בכיוון הזה.

אליעזר זנדברג: למה צריך לעשות את זה, כי יש התפתחויות.

אליעזר זנדברג: ציינתי מקודם ננו-טכנולוגיה, דבר שלפני עשר שנים היה משהו לא מוכר, היום זה תחום שמתפתח, וצריכים לראות מה זה, באיזה תחום וכיצד.

אליעזר זנדברג: אני מניח שצוות מומחים יבוא וימליץ.

אליעזר זנדברג: אני לא לוקח על עצמי את ההחלטה מה הדבר הנכון לעשותו מהטעם הפשוט שאני לא איש מקצוע ואני חושב שהדבר הנכון לעשותו יהיה רק לאחר שנשמע את ההמלצות.

אליעזר זנדברג: יש את נושא פיענוח הגנום האנושי, גנום של צמחים, יש המון דברים שהיום קיימים ולא היו פעם.

אליעזר זנדברג: חלק מהעניין הוא לבוא ולבחון מחדש ולראות כיצד משתכללים.

אליעזר זנדברג: המעבר לתכנית הזאת יהיה מודרג, ואני חוזר לכוכבית, במשרד שלנו יש פער של מאה עשרים מיליון שקל, מאה עשרים ושלושה מיליון שקלים פער מצטבר בין הרשאה למזומן.

אליעזר זנדברג: תיאורטית אני עוד יכול להמשיך לכתוב צ'קים בלי כיסוי.

אליעזר זנדברג: אני לא מוכן לזה.

אליעזר זנדברג: אני רוצה לעשות סדר בעניין הזה.

מל פולישוק-בלוך: אחרי הישיבה אני אגיד לך איפה מצאתי אותו.

לאה נס: נושא שהוא תחום שעליו צריך ללכת עם תשתית לאומית ועליו צריך לבוא ולהגיד לממשלה.

לאה נס: להגיד באותה נשימה את כל התשתית שאמרת, המדעית, זה נראה לי לא מתאים.

לאה נס: צריך לבחור תחום, בלי להוריד מכל מה שאמרת על כל הצרכים וכל הנושאים, אבל לקחת נושא שזה יהיה הדגל שלנו שעכשיו אותו אנחנו מריצים בתקופה הזאת, ועליו ללכת באמת לממשלה ולבקש, וזאת תהיה הסיבה שאנחנו נעלה את המדע ואת כל הדברים.

לאה נס: אבל אי אפשר להגיד את זה בתוך רשימה כאחד הדברים כשזה נושא שבכלל לא משתווה לנושאים האחרים ואי אפשר יהיה בכלל להפעיל אותו ולהרים אותו בסכומים שאתה מדבר עליהם.

לאה נס: אם לא תהיה החלטה בממשלה, למשל בנושא ננו-טכנולוגיה, אי אפשר בכלל לדבר באותה נשימה על נושא כזה למשל.

לאה נס: בשנות השישים דיברו על היי-טק, עכשיו ידברו על ננו-טכנולוגיה למשל, אם יחליטו שזה מה שצריך.

לאה נס: אבל ללכת על זה בגדול, בלי כל שאר הדברים.

אליעזר זנדברג: אומרת מה הוא הדבר המרכזי.

אליעזר זנדברג: העניין הוא שגם ננו-טכנולוגיה זה בעצם שם קוד לסוג מסוים, לרמה מסויימת של פעולות מחקריות מתחומים שונים.

לאה נס: באמת עם זה שימוש זה בכלל לא באותם סדרי גודל, אין בכלל מה להשוות.

אליעזר זנדברג: ותבצע סוג של הערכה של מה ואיך, ויכול להיות שאנחנו נחליט שתהיה ועדה שתעסוק בחומרים, ששם ננו-טכנולוגיה זה דבר מאוד חשוב, ויכול להיות שזה יהיה משהו שקשור בתחום של ביו-טכנולוגיה.

לאה נס: פרוייקט דגל שהוא זה שיוביל עכשיו את ההתפתחות של המדע?

אליעזר זנדברג: על הקצאה של מאה מיליון שקלים בנושא החלל, שזה גם תחום מולטי-דיסציפלינרי, וחמישים מיליון לביו-טכנולוגיה.

אליעזר זנדברג: במידה מסויימת את יכולה לומר שמדובר בעצם בדגל, בשני דגלים.

אליעזר זנדברג: זה לא פותח.

אליעזר זנדברג: אבל ההערה שלך היא הערה במקום.

אליעזר זנדברג: זאת החלטה שאם נקבל אותה היא תהיה נכונה רק אחרי שנשמע הערכת מצב מאנשי מקצוע.

אליעזר זנדברג: נושא ביסוס מעמדה של ישראל בתחום החלל, ישראל נחשבת לאחת משמונה המדינות היחידות היכולות גם לשגר לווין וגם לבנות אותו.

אליעזר זנדברג: ואנחנו מחוזרים בעולם לשיתופי פעולה בתחום החלל.

אליעזר זנדברג: יש הישגים לא מעטים, גם בצד המדעי ,גם בצד הפוליטי, הייתי לפני שבועיים בפריז, נפגשתי עם ראשי סוכנות החלל האירופית, סוכם שאנחנו מקדם שיתוף פעולה, נקבל מעמד של מדינה משתתפת, שלא היה לפני כן, ויש רצון גם אצלם, ואירופה זה קליינט לא קל לנו כישראלים מבחינת מערכות יחסים דיפלומטיות וכדומה לשתף פעולה.

אליעזר זנדברג: תחום החלל גם יכול להיות פלטפורמה שדרכה אפשר לבצע פעילות מחקרית בתחומים שנים.

אליעזר זנדברג: יש שם אופטיקה, ניסויים בתחומים של ביו-טכנולוגיה, הרבה דברים קורים בחלל, וזה תחום שאנחנו ננסה לראות כיצד אנחנו מבססים את מעמדנו בכמה אתגרים שיש על הפרק.

אליעזר זנדברג: שילוב מסגרות המדע הישראליות במסגרות מדע הבינלאומיות, אולי הדוגמא הכי טובה, הדרך שבה אנחנו פעלנו ונפעל במסגרת שיתוף פעולה עם האירופאים.

אליעזר זנדברג: ישראל נכנסה למסגרת האירופאית בשיתוף פעולה של מו"פ.

אליעזר זנדברג: התחלנו במסגרת הרביעית, כשהתחלנו את המסגרת הרביעית נדמה לי שולמית אלוני אז הייתה שרת המדע והיתה התנגדות מאוד גדולה לכניסה לתחום, אמרו למה צריכים את זה.

אליעזר זנדברג: לאחר מכן נכנסנו למסגרת החמישית, פרופ' חגית מסר-ירון שהיתה המדענית הראשית של המשרד פעלה רבות שם.

אליעזר זנדברג: אנחנו שילמנו מאה חמישים מיליון יורו דמי חבר במסגרת החמישית ובסך הכל קיבלנו מימון ישיר בהיקף כולל של מאה שישים ושמונה מיליון יורו, מתוכם האוניברסיטאות קיבלו שבעים ואחד מיליון יורו.

אליעזר זנדברג: אבל היו לנו שמונה מאות פרוייקטים שחוקרים בתעשיות שלנו השתתפו, זה היה בפירוש מוטה תעשיה ולא מוטה מדע, אבל זה לא חשוב מבחינת מדינת ישראל, שניהם חשובים לנו.

אליעזר זנדברג: הדבר היותר חשוב זה מערכת קשרים ושיתופי פעולה שנוצרו כתוצאה מכך.

אליעזר זנדברג: לאירופאים הייתה כנראה בעיה עם התכנית הזאת, נדמה לי עשרים וחמישה אלף פרוייקטים בסך הכל בתכנית, ואפילו הפקידות של בריסל לא הצליחה לפקח על הכל.

אליעזר זנדברג: הם שינו את דרך שיתופי הפעולה בתכנית השישית.

אליעזר זנדברג: התכנית השישית שאני חתמתי על הסכם ההצטרפות לפני שלושה שבועות קודם כל בקופה שלה יש שישה עשר מיליארד יורו.

אליעזר זנדברג: אנחנו משלמים מאתיים חמישים מיליון יורו דמי חבר.

אליעזר זנדברג: זה כמובן נפרש על כל אורך התכנית.

אליעזר זנדברג: אבל מה שיפה שם, בשביל כנראה להקל על הבירוקרטיה או מסיבה אחרת הם מחייבים בריתות אסטרטגיות של חמישה עד שישה גופים ממדינות שונות לצורך הוצאתו לפועל של פרוייקט.

אליעזר זנדברג: זה מאפשר לחברות ישראליות לחבור באופן ישיר לחברות ענק אירופאיות.

אליעזר זנדברג: כי כמעט בכל פרוייקט יש פיליפס ויש סימנס וחברות אחרות.

אליעזר זנדברג: היכולת לחבור לשם בעצם מביאה לשיתופי פעולה מאוחרים יותר, שהם חיצוניים לתכנית.

אליעזר זנדברג: כלומר התועלת הכלכלית מהקשרים הללו היא לא רק הפעילויות המיידיות אלא גם הקשרים ארוכי הטווח.

אליעזר זנדברג: לקחנו על עצמנו להטמיע בקהילה המדעית הישראלית את קיומה של התכנית ואת היכולת לגשת אליה.

אליעזר זנדברג: זה לא דבר פשוט, יש גוף ישראלי שזה כל תפקידו, לעודד ולסייע, ויש את הטפסים ואת הבדיקות והכל.

אליעזר זנדברג: אבל ברגע שזה מאושר ואתה בתוך זה אתה רץ קדימה עם מימון מובטח, ואני חושב שאנחנו נהיה חייבים, זה אתגר גדול, אני משוכנע שנעמוד בו, למקסם את התועלת הכלכלית שמתלווה לצעד של שיתוף הפעולה, שהוא שיתוף פעולה לשמו.

אליעזר זנדברג: זו דוגמא אחת.

אליעזר זנדברג: יש עוד מסגרות בינלאומיות נוספות שכמובן אפשר לדבר עליהם ואנחנו נעסוק בכך.

אליעזר זנדברג: תחום אחר שאיך שהוא קשור לדברים שיוסי ידבר עליהם יותר מאוחר, אנחנו נרכז את המאמץ המחקרי בתחום של ההום-מייד סקיוריטי.

אליעזר זנדברג: לכאורה זה תחום שלא שייך למשרד, זה בעצם אבטחה של תשתיות, אבטחה אולי של בני אדם, דרך משרד לבטחון פנים, אבל אני לא עוסק ביישום, זה מאוד חשוב לי להדגיש, אין לי שום כוונה לפלוש לתחומם של משרדים אחרים.

אליעזר זנדברג: לא עוסק ביישום והוצאה אל הפועל של הדברים.

אליעזר זנדברג: היום הום-מייד סקיוריטי זאת מילה מאוד חשובה בארצות הברית, הוקם משרד לעניין הזה ויש שם הרבה מאוד תקציבים, חלקם לצורך יישום טכנולוגי אבל חלקם לצורך מחקר מדעי.

אליעזר זנדברג: דוגמא, האמריקאים מאוד היו רוצים שאפשר יהיה לעשות סקרינינג על מכולות בדרך שהיום אנחנו נותנים את התיק שלנו לבדיקה בשדה התעופה.

אליעזר זנדברג: אי אפשר לעשות את זה למכולות כי המכולות עבות מדי, קרני גמא לא עובדות, וצריך לעשות מחקר שיודע לאפשר את זה.

אליעזר זנדברג: דוגמא מסוג אחר לגמרי, אני נתתי פרס, אחד הדברים הראשונים שעשיתי, אצל נשיא המדינה, פותח ביו-צ'יפ, שזה צ'יפ שמחובר למחשב שיש עליו חיידקים חיים.

אליעזר זנדברג: כשהחיידק מת, הוא מתפוצץ, יוצא ממנו צבע כזה פלורסנטי ואז יש אזעקה.

אליעזר זנדברג: מתי החיידק מת, כשמרעילים את המים.

אליעזר זנדברג: וזה בדיוק הרגע שבו היית רוצה לעצור את אספקת המים מאותו מיכל, מאותו מוביל ארצי, מאותו מגדל מים.

אליעזר זנדברג: אז זו דוגמא לביו-צ'יפ, דבר שלא היה קיים ואנחנו עשינו.

אליעזר זנדברג: ויש עוד הרבה מאוד נושאים שיוסי מן הסתם ייגע בהם.

אליעזר זנדברג: זיהוי אנשים על פי חום, אף אלקטרוני שיכול לזהות חומרי נפץ, ועוד.

אליעזר זנדברג: אנחנו צריכים כאן לדעת כיצד מרכזים יחדיו שלושה או ארבעה דברים, כי בעצם זה תחום שנוגע לכמה.

אליעזר זנדברג: האחד מצד אחד זה הגורמים שיש להם את הידע.

אליעזר זנדברג: להביא אותם, ואני גיליתי שהאינטראקציה או הדיאלוג בין מדע לתעשיה לצערי הוא לא כל כך מספיק.

אליעזר זנדברג: אז יש את העניין של ידע.

אליעזר זנדברג: יש את העניין של צרכנים שיודעים מה הם יכולים לעשות עם אותו ידע וכיצד להביא אותו לכלל מוצר.

אליעזר זנדברג: יש את הצד השלישי, זאת הקהילה הבין לאומית, שיש בה דרישה עצומה לפעילות הזאת.

אליעזר זנדברג: אנחנו מקוים שבקרוב נוכל להיות במקום שבו אנחנו מהוים את הצומת הזאת, שהידע מגיע אליו ומשם יוצא הלאה.

אליעזר זנדברג: אני מקווה גם שבמחקר התשתיתי חלק מהפעילות, מקווה כי אני לא רוצה להתחייב ולא מחליט במקום אנשי מקצוע, חלק מהפעילות תנותב בדיוק לתחומים האלה של המחקר, ולא הצד הביצועי.

אליעזר זנדברג: הקמת רשת לאומית רחבת פס, כבר דיברתי על העניין הזה, והמשימות של קרוב המדע לקהילה, לפריפריה, לערי הפיתוח.

אליעזר זנדברג: ושוב, אני אומר בפירוש, זה לא על חשבון המחקר האחר, אלה כספים אחרים מלכתחילה.

אליעזר זנדברג: פה אני מאוד מקווה שאני אוכל, ויש עניין בכך, לבצע פעילות תוך כדי שיתופי פעולה עם גופים שיש להם עניין לבוא ולסייע והם רואים במדע כלי נכון.

אליעזר זנדברג: אם השלום יפרוץ, ונדמה לי שכבר לא הרגו בנו עשרים וארבע שעות, אז אולי זו נקודה חיובית, לפחות לא הצליחו, אז אם השלום יפרוץ אני מניח שיהיה עניין מאוד גדול לבצע פעילות שהיא גם בינלאומית אבל גם במידה מסויימת פעילות קהילתית בכל התחום שקשור למדע עם שכנינו.

אליעזר זנדברג: אני לא רוצה להתנבא מה יהיה, אני יכול להבטיח לכם שהמשרד שלנו ישמח לשתף פעולה בכל דבר שמשכנע אנשים שצריך לבצע מחקר אנושי ולא להרוג בנו.

אליעזר זנדברג: על המצב של המשרד אין טעם שאני אדבר יותר מידי, המצב הוא קשה ואנחנו מרימים את האתגר הזה.

אליעזר זנדברג: אני מניח שכל התכניות שפרשתי באוזניכם כאן תתחלנה להיות מעשיות יותר ב2004- כי השנה הזאת גם ברחה בין האצבעות וגם התחלנו אותה בשני גלים של קיצוצים.

אליעזר זנדברג: עוד מילה אחת על המולמו"פ, למרות שזה לא במסגרת משימות המשרד.

אליעזר זנדברג: כידוע המולמו"פ זה גוף שיעבוד מול ממשלה וועדת שרים למדע וטכנולוגיה.

אליעזר זנדברג: על סדר היום שלי מבחינת פעילויות זה גם הוצאה לפועל של הפעולות הטכניות של הקמת המולמו"פ, למרות שאמרו לפני שנכנסתי שמיניתי אנשים לא מיניתי אף אחד לשום דבר, למעט פגישה אחת או שתי פגישות שקיימתי בנושא ואני לא ארחיב עליהם אפילו לא התחלתי בהתייעצות.

אליעזר זנדברג: אבל זה על הפרק בזמן הקרוב.

אליעזר זנדברג: אני מניח שעוד מעט אנחנו נקים ועדה לקראת מינוי מדען ראשי למשרד.

אליעזר זנדברג: אני רוצה להעריך שתימצא מועמדת ראויה לתפקיד, אבל כידוע אנחנו לא ממנים אנשים רק על פי מינם אלא על פי כישוריהם.

אליעזר זנדברג: אם תימצא מועמדת ראויה אנחנו מאוד נשקול את העניין הזה בצורה חיובית.

אליעזר זנדברג: זהו, זה פחות או יותר מה שהיה לי לומר.

אליעזר זנדברג: תודה.

מל פולישוק-בלוך: פה בודאי.

מל פולישוק-בלוך: כפי שפתחתי ואמרתי אנחנו צריכים לדאוג שזה יהיה נחלתם של כולם.

מל פולישוק-בלוך: ברצוני להדגיש כמה דברים.

מל פולישוק-בלוך: לא רציתי להרחיב בתחילת דברי יותר מידי כי גם רציתי לשמוע את העמדה שלך ולא לקחת יותר מידי את הבמה, כי באנו לשמוע אותך.

מל פולישוק-בלוך: אבל אני שמחה מאוד לשמוע שאנחנו חושבים אחד לאחד אותו דבר.

מל פולישוק-בלוך: אני אגיד את זה אחרת, אני חושבת שבגלל שאנחנו בעלי אותה השקפה אנחנו באותה מפלגה.

מל פולישוק-בלוך: אני באמת חושבת שמי שמאמין, ולכן אני מחברת את הפוליטיקה פה, אני לא אומרת את זה בצחוק, מי שמאמין בכוחו של האדם, מה שאני מגדירה כהון אנושי, יש לו כבר גם אוריינטציה פוליטית מסויימת כי הוא שם את הדגש על הנושא הזה.

מל פולישוק-בלוך: אני לא הולכת להפוך את הישיבה לנושא פוליטי, אני רק אומרת שאני שמחה מאוד לשמוע שאנחנו באמת רוצים לקדם את אותם דברים בעצם.

מל פולישוק-בלוך: ואני יודעת שאנחנו מלכתחילה הולכים לעבוד ביחד, זה לא שאנחנו עכשיו המצאנו את העניין, אבל אני רוצה שתדע שאחד לאחד ממש אני יכולתי לכתוב את אותו נייר.

מל פולישוק-בלוך: כי אני כתבתי, אני יכולה להראות לך, את התכנית שלנו.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו מדברים ממש אותו דבר.

מל פולישוק-בלוך: לכן אני גם מדגישה מאוד באיזה כלים אנחנו צריכים לפתח את אותם תחומים שאתה רוצה שנדגיש אותם, תיכף נדבר על זה.

מל פולישוק-בלוך: אחד מהם הוא תחת הכותרת חינוך, בנוסף למדען ולחברות והון סיכון והכל, אחד מהם הוא תחת הכותרת חינוך, שזה כולל בעצם את הקשר עם הקהילה, את הכשרת האוכלוסיות שהיום לא מגיעים להיי-טק, את החרדים ואת הנשים ואת הערבים ואת הפריפריות, כל אלה שלא יודעים היום אולי לפתוח מחשב.

מל פולישוק-בלוך: ואנחנו מאמינים, אני אומרת אנחנו כי הרבה מאוד אנשים היו שותפים לגיבוש הזה של המסמך, שאנחנו יכולים להפוך, זה לא ביטוי שלי, זה ביטוי של חמי פרץ, להפוך את ישראל למדינת מדע.

מל פולישוק-בלוך: אני יודעת שעוד אנשים משתמשים בזה.

מל פולישוק-בלוך: אבל זאת המטרה בעצם.

מל פולישוק-בלוך: מדינת ישראל צריכה להיות מדינת מדע בהגדרה, כשכל האנשים מתכווננים לזה.

מל פולישוק-בלוך: וההשקפה של כל דבר שאנחנו עושים צריכה להתייחס לזה.

מל פולישוק-בלוך: ואז אנחנו בעצם מושכים את השכבות היותר חלשות של האוכלוסיה מלמעלה.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו לא מתכוונים לבינוניות ומטה, כפי שעשו לצערי הרב בחמש עשרה שנים האחרונות במדינת ישראל, זאת ההרגשה שלי.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו מרוב זה שדאגנו שכולם ייכנסו למערכת, שכולם יגמרו תיכון, שכולם יהיו שווים, אז נתנו גם קצבאות, זה מורכב מאוד, אני לא רוצה להיכנס לכל המרכיבים של המדיניות הזאת, אבל המדיניות הזאת גרמה לכך שכולנו נעשינו בינוניים ,כולנו לא התחברנו לאליטות האלה של מדענים.

מל פולישוק-בלוך: להיפך, היו כאלה שתקפו את אלה שחושבים שמדענים זה דבר חיובי, תקפו את האליטות האלה, אני זוכרת טוב מאוד מי זה היה.

מל פולישוק-בלוך: ואני חושבת שאנחנו צריכים לחזור להשקפה שלהיות מדען זה נהדר, להיות מדען זה מוביל, על כל המשתמע מזה.

לאה נס: מדען זה לא טוב וזה לא מוביל.

לאה נס: עדיין זה לא מעלה אותנו לסדר היום הלאומי.

לאה נס: תשתית כזו זה לאורך של שנים להטמיע אותה, אבל שוב, זה לא יעלה אותנו היום ומחר לסדר היום התשתיות הלאומיות.

לאה נס: לכן אמרתי שזה הדבר שאני מחפשת, איך אנחנו גורמים לזה שנעלה לסדר היום.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שזה המשרד עם התקציב הכי קטן, או אחד הקטנים.

מל פולישוק-בלוך: זה עניין של מודעות ציבורית לנושא הזה.

מל פולישוק-בלוך: לכן אנחנו צריכים להגביר את המודעות, כדי להפוך אותו למשרד הכי חשוב, שישקיעו בו כסף.

מל פולישוק-בלוך: כי הכל בא לידי ביטוי בכסף.

מל פולישוק-בלוך: אני אתן לכם דוגמא קטנה, דמות מופת.

מל פולישוק-בלוך: היום דמויות המופת זה שחקני כדורגל, זה דוגמניות, זה אנשים לא מדענים, מה לעשות, לצערי הרב.

מל פולישוק-בלוך: אז אני לא מזלזלת בספורטאים וביופי, להיפך, אני חושבת שזה דבר נהדר.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לתת דוגמא, הייתה בטלויזיה לפני שבועיים תכנית, קובי מידן מראיין אנשים והוא עושה את זה בתכנית בפריים-טיים, והוא ריאיין את פרופ' יוסי שחם, שמרכז את כל מסגרת הננו-טכנולוגיה באונ' תל אביב.

מל פולישוק-בלוך: זה דוגמא לאיך לוקחים נושא, שמים אותו בתכנית טלויזיה בולטת והופכים את המדען להיות דמות נערצת.

מל פולישוק-בלוך: זו אחת הדרכים לעשות זאת.

מל פולישוק-בלוך: מתפקידי לחזק את הידיים, אז שלחתי מכתב לטלויזיה, שלחתי מכתב לפרופסור, כדי להראות שאנחנו מתייחסים לזה ברצינות.

מל פולישוק-בלוך: זה דבר קטן, אבל הברגים הקטנים האלה בונים את המודעות הציבורית לנושא.

מל פולישוק-בלוך: דבר נוסף, אני רוצה להתייחס לנושאים ולסדרי העדיפויות של הנושאים.

מל פולישוק-בלוך: אמרת שפגשתי המון אנשים, כי אני באמת לא מתיימרת להיות מומחית למדעים מהסוג הזה ובטח לא להיי-טק ולטכנולוגיה.

מל פולישוק-בלוך: אני לא באה מהתחום הזה.

מל פולישוק-בלוך: לכן הלכתי ולמדתי ממי שאני מחזיקה ממנו כמומחה.

מל פולישוק-בלוך: לא בנאדם אחד, הרבה מאוד.

מל פולישוק-בלוך: אני מדברת עם מאות אנשים בישיבות הוועדה ועם כמה עשרות בפגישות אישיות.

מל פולישוק-בלוך: באמת כדי ללמוד.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שאפשר להתמקד, אם אני מסכמת את הכל, בארבעה נושאים.

מל פולישוק-בלוך: ארבעת הנושאים האלה מתייחסים לאלקטרוניקה ותקשורת, זה התחום שהיום אנחנו חזקים מאוד בו, שזה דבר שבגלל הצבא, בגלל השפעות של המדען הראשי ואחרים, יוזמה א' מה שהיה, אנחנו כבר חזקים בו בעולם, ידועים וצריך להמשיך את התנופה הזאת.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שצריכים להתייחס לביו-טכנולוגיה, זה דבר שאם אנחנו לא נהיה בו אנחנו מפסידים את העתיד, ובננו-טכנולוגיה, שאפשר להסתכל על זה כטכנולוגיה של המחר.

מל פולישוק-בלוך: אז אי אפשר שלא להיות בפרונט של הננו-טכנולוגיה.

מל פולישוק-בלוך: ואם אנחנו לא נשקיע היום בתחומים הללו אנחנו מחר מאבדים את היתרון שלנו.

מל פולישוק-בלוך: אז אני חושבת שאנחנו חייבים להשקיע בכל שלושת הנושאים האלה, ולא יכולים לוותר על אחד מהם.

מל פולישוק-בלוך: אולי ברמות שונות, אבל בהחלט צריך להשקיע בכל שלושת התחומים האלה.

מל פולישוק-בלוך: והתחום הרביעי הוא תחום יותר ביצועי מעשי שאני קוראת לו בכותרת IT, זה בעצם שידרוג של המערכת הציבורית.

מל פולישוק-בלוך: שידרוג של מערכת בתי המשפט, בתי הסוהר, משרדי הממשלה,

מל פולישוק-בלוך: זה נושא מבחינת הכלים שצריך להשקיע בו.

מל פולישוק-בלוך: לכן אני מדברת על ארבעה נושאים וכל אחד מהם, בסקר שאני עשיתי, נראה לי שהוא חשוב לא פחות.

מל פולישוק-בלוך: כמובן שצריך לאחד כוחות.

מל פולישוק-בלוך: אני לא חושבת שכל אוניברסיטה במדינת ישראל צריכה שיהיה לה פרוייקט של ננו.

מל פולישוק-בלוך: אז אולי מספיק שלוש כאלה ,ואולי לא כל אחד צריך, אולי אפשר לקחת את האיזור שלהם ולהפוך אותו מרכז הביו של מדינת ישראל.

מל פולישוק-בלוך: זאת אומרת אפשר, וזה אני מצפה מהמשרד שלכם, עם הוועדה של המומחים שאתה רוצה להקים, שתיקח את הנושאים האלה ותחלק את המשאבים המועטים שיש לנו במדינת ישראל בצורה הכי יעילה.

מל פולישוק-בלוך: זה מה שצריך לעשות.

מל פולישוק-בלוך: אבל להגדיר את הנושאים המעטים האלה ולחלק את המשאבים.

לאה נס: שישנם לא מספיקים לפתח את התחום הזה, בגלל שהוא יקר ביסודו והוא שונה משאר התחומים.

לאה נס: אז ודאי כשמחלקים את זה לכמה תחומים.

לאה נס: צריך לקחת נושא שהוא דגל, ללכת באמת על סדר יום לאומי ולנסות את זה להרים.

מל פולישוק-בלוך: מחוברת לנושא, אבל הוא באמת מדבר, הוא אמר לי ארצות הברית מתמקדת בנושא מסוים של ננו, הרי גם ננו זה אין סוף של תחומים, במזרח בנושא אחר.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו יכולים להיות מומחים לתחום המים.

מל פולישוק-בלוך: ואתה זכרת את השבב הזה שאותו ילד המציא.

מל פולישוק-בלוך: הוא מדבר על להשתמש בטכנולוגיה של הננו לשיפור, לכל מה שקשור למים.

מל פולישוק-בלוך: ייצור מים, שיפור איכות המים, בדיקת איכות המים, בטחון של המים, כל המרכיבים של המים.

מל פולישוק-בלוך: יש בזה גם ייצור, גם שמירה, גם בטחון, גם איכות, כל המרכיבים האלה אנחנו יכולים להיות מובילים בעולם, כי הדבר כזה בתול עדיין ,ויש לנו יתרון יחסי מסוים בתחום החקלאי בכלל אבל גם במים.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו נעבור לסקירה.

יוסי ון-זוהרן: בארץ.

יוסי ון-זוהרן: בסכום כסף יחסית קטן פיתחנו מסגרת חדשה של פיתוח מחקר בארץ שלא רק עשה אימפקט במדע וטכנולוגיה ,הוא עשה אימפקט משמעותי על הכלכלה והתעשיה.

יוסי ון-זוהרן: הצגתי פה כל מיני הישגים שנעשו בתכנית התשתיות בתחום האלקטרו-אופטיקה.

יוסי ון-זוהרן: בתכניות של תשתיות בהתחלה, בזמן של שולמית אלוני וצבי ינאי נבחרו חמישה תחומים.

יוסי ון-זוהרן: אני הולך להציג רק תחום אחד ,אבל בכל התחומים יש הצלחות מאוד מרשימות.

יוסי ון-זוהרן: בתחום האלקטרו-אופטיקה לא רק שהגענו להכפלה של ההון האנושי, בסטודנטים, בחוקרים צעירים ודברים כאלה, התשתית של רעיונות ויצירה של מסה קריטית כדי לגרום להכפלת מספר של חברות סטרט-אפ, ואנחנו רואים שבחצי מחברות הסטרט-אפ שיצאו ממשיכים לייצר, מעורב מישהו שהיה בפרוייקט התשתיות.

יוסי ון-זוהרן: אם בודקים איך מתחלק המחקר בארץ, האוניברסיטאות מתעסקות במחקר הבסיסי, לפתח מחקר על מנת לפתח את גבולות הידע.

יוסי ון-זוהרן: התעשיה מפתחת מוצרים.

יוסי ון-זוהרן: המנוף הגדול של פיתוח הכלכלות של מדינות המערב מוביל למשהו אחר.

יוסי ון-זוהרן: כאשר לוקחים דברים שהם מחקר בסיסי, מאוד חזקים, והופכים אותם לטכנולוגיות חדשות.

יוסי ון-זוהרן: הדברים הגדולים ביותר שהאימפקט שלהם גדול זה דברים כמו טרנזיסטור, שבעצם בסכומים של בערך מאה אלף דולר התחיל במעבדות של ATNT, או פיתוח של לייזר, שהיה במעבדות בארצות הברית.

יוסי ון-זוהרן: יותר ויותר יש תופעה של פריצות דרך באקדמיה שהם עוברים לתעשיה והם המנוף של הכלכלה.

יוסי ון-זוהרן: משרד המדע בעצם גיבש תכנית בשנת 94' שבחרה בתוך האקדמיה את ההזדמנויות הגדולות ביותר של כל מה שאימפקט לתעשיה.

יוסי ון-זוהרן: היום אני רוצה להציג בפניכם את מסגרת התכנית הזאת ובסוף אנחנו היום עוסקים בפרוייקטים שיש להם אולי טרנזיסטור ישראלי.

יוסי ון-זוהרן: משהו כל כך גדול בתור אימפקט שיכול לעשות אימפקט לא רק לתחום המיקרו-אלקטרוניקה ולשנות אותו אלא גם לתחום של הביו-טכנולוגיה.

יוסי ון-זוהרן: יש שלושה אבני יסוד בתכניות התשתיות.

יוסי ון-זוהרן: קודם כל יש הוועדות הלאומיות.

יוסי ון-זוהרן: אנחנו לוקחים מהאנשים הבכירים בארץ בתעשיה ואקדמיה, שיש להם ראיה גלובאלית על מה שקורה בארץ והם בוחרים מהם תחומי ההזמנויות להשקיע את הכסף הקטן בארץ.

יוסי ון-זוהרן: תחום שני זה כלי מחקר תשתיתי.

יוסי ון-זוהרן: זה מחקר וידע וזה מלגות אשכול.

יוסי ון-זוהרן: זה לממן על בסיס של מכרזים פעילות אקדמית.

יוסי ון-זוהרן: מה שייחודי בתכניות תשתיות שאנחנו דורשים מסה קריטית, אנחנו דורשים מחקר אינטרדיסיפלינרי, אנחנו רוצים שחוקרים יתאגדו בקבוצות אקדמיות על מנת להביא למחקר אקדמי בדברים שיכולים לקדם אמינות בתעשיה הישראלית.

יוסי ון-זוהרן: נושא שלישי, שאולי הוא בין הדברים החשובים ביותר זה עבודת רשת.

יוסי ון-זוהרן: זה לייצר רשתות שאנשים בקהילה הישראלית ידעו מה יש בארץ.

יוסי ון-זוהרן: שאנשים בתעשיה ידעו מה שיש באקדמיה וביחד הם יכולים לקבל את ה-IP שיש באקדמיה הישראלית ליישום מה שיותר מהר.

יוסי ון-זוהרן: זה התחיל ב- 94' כשהציגו את התכניות ליצחק רבין.

יוסי ון-זוהרן: יצחק רבין אז כל כך התרשם מהתכניות שהוא החליט לשלש את התקציבים המיועדים לתכנית למאה עשרים מיליון שקל.

יוסי ון-זוהרן: זאת היתה הבטחה.

יוסי ון-זוהרן: אחת השאלות שמאוד חשובות לו זה האם תכניות תשתיות יכולות לתרום לכלכלה.

מל פולישוק-בלוך: לשנה, ואין להם כלום, רק כוח אדם מיומן, זה כל מה שיש להם.

יוסי ון-זוהרן: מן האנשים הבכירים מהתעשיה והאקדמיה, יושב ראש היה משה אורון, בזמנו היה מדען ראשי ב-LO.

יוסי ון-זוהרן: זה התקציב לשש שנים, מאה ארבעים מיליון שקל.

יוסי ון-זוהרן: זה התחומים שהוועדה בחרה, כל שנה זה עבר שינויים.

יוסי ון-זוהרן: אלה החברות, זו רשימה חלקית של חברות שיצאו מהפרוייקטים.

יוסי ון-זוהרן: סך הכל היו שבעים וחמש, היו כל מיני חברות שגם נסגרו.

יוסי ון-זוהרן: להם טוב.

יוסי ון-זוהרן: פרוייקט אחד, היה פרופ' רוני אגרנט באונ' העברית שעלה על רעיון , על אפקט פיזיקלי חדש.

יוסי ון-זוהרן: אפקט אלקטרוגרפיה.

יוסי ון-זוהרן: איך אפשר לייצר גביש ובתוך הפעלה של מתח חשמלי אפשר לייצר תמונה תלת מימדית, הולוגרמה, ועל ידי שינוי של מתח אפשר ליצור תמונה או הולוגרמה אחרת.

יוסי ון-זוהרן: היום הוא מכניס מאתיים חמישים תמונות שונות.

יוסי ון-זוהרן: על מנת להביא את זה ליישום הוא יצטרך לגדל את הגבישים בתוך מעבדה, להראות שהאפקט קיים.

יוסי ון-זוהרן: בתכנית התשתיות אמרנו שמאוד חשוב לקחת את היכולת החדשה הזאת, למצוא אפליקציה מהירה שיכולה לתרום למשק הישראלי.

יוסי ון-זוהרן: אז הוא התחבר לפרופ' דרור פטוסי בחישוניות על, ופרופ' דן שדות בבן גוריון בתחום תקשורת אופטית, וביחד הם אמרו אנחנו הולכים לבנות טכנולוגיה בשביל מחשבי על.

יוסי ון-זוהרן: אנחנו הולכים לעשות חיבור בין הטובים שיש עם הטכנולוגיות האלה ועם זה הוא בעצם רצה לפתח מתג אופטי אולטרא-מהיר.

יוסי ון-זוהרן: במהלך הפרוייקט ראינו שבעצם הטכנולוגיה לא מספיק מהירה ואז הפנו את זה לתחום הסויצ'ים האופטיים בתקשורת.

יוסי ון-זוהרן: הטכנולוגיה הזאת בעצם מיושמת בחברה שקיבלה בזמנו שמונים מיליון דולר בגיוס הון סיכון, שלא הצליח להגיע לשטחים, והיום בעצם החברה הזאת קיימת על הנייר אבל מחפשת מה לעשות עם הטכנולוגיה.

יוסי ון-זוהרן: הטכנולוגיה מאוד מאוד מרשימה.

יוסי ון-זוהרן: נושא אחר, במהלך הפרוייקט היו ארבעים ושבעה סטודנטים מחקר מוסמך ודוקטורנט שיצאו מרוני אגרנט ודן שדות.

יוסי ון-זוהרן: עכשיו מה המיוחד בתשתיות, סטודנט לפיזיקה לא לומד כלום בדרך כלל על תקשורת או מחשבים.

יוסי ון-זוהרן: סטודנט למחשבים לא מבין כלום בפיזיקה.

יוסי ון-זוהרן: כשאנשים עבדו ביחד הסטודנטים של אגרנט למדו חשיבויות על ותקשורת.

יוסי ון-זוהרן: ואנשי התקשורת למדו פיזיקה ומחשבים.

יוסי ון-זוהרן: בעצם, על ידי הפרוייקט הזה יצרנו קאדר של אנשים שבעצם נכנסו בתחום שהיה התחום של תקשורת אופטית.

יוסי ון-זוהרן: זה בעצם הרבה יותר גדול מפרוייקט של פרופסור אחד.

יוסי ון-זוהרן: כשמישהו עושה דוקטורט אצל פרופסור אחד הוא רק מקבל את הידע של הפרופסור הזה.

יוסי ון-זוהרן: פה היה ידע הרבה יותר רחב.

יוסי ון-זוהרן: פרוייקט אחר הוא מחקר באוקטוניקה אולטרא-מהירה, שהתחיל ב-95'.

יוסי ון-זוהרן: היו קבוצות, שלושה חוקרים מהטכניון ושני פרופסורים ממכון וייצמן.

יוסי ון-זוהרן: כל אחד עסק בתחומים שזה קטע קטן של תקשורת אופטית.

יוסי ון-זוהרן: כשאיחדו את היכולות שלהם השונות הם יצרו מסה קריטית.

יוסי ון-זוהרן: וחמשת הפרופסורים האלה הם בעצם הגיעו למסה קריטית שאיפשרה להכשיר חמישים תלמידי מחקר והיה סך צוות טכני של עשרה אנשים ביחד.

יוסי ון-זוהרן: עכשיו יצאו מספר מאמרים שמובילים בתחום התקשורת ב"נייטשר" וב"סיינס", ארבעים ושמונה מאמרים מדעיים ועשר חברות מדעיות סטרט-אפ יצאו מהפרוייקטים האלה.

יוסי ון-זוהרן: גומרים, כל אחד עוסק בנושא ספציפי.

יוסי ון-זוהרן: הוא לוקח את הנושא שהוא מכיר ומיישם בתחום הכי קרוב אליו.

יוסי ון-זוהרן: עכשיו יש בתחום התקשורת האופטית יש המקורות, יש התמסורת, יש האמפליפיירס, יש הרבה הרבה נושאים.

יוסי ון-זוהרן: בתוך הפרוייקט הזה מכלול הטכנולוגיות בתקשורת אופטית אולטרא-מהירה היו, ובעצם זה היה עצום ללימוד הנושאים, יצירת IT חדש ואחר כך גם עם הסביבה שהיתה לפני הבועה גרם להתפוצצות על חברות הסטרט-אפ.

יוסי ון-זוהרן: חלק מהחברות קיימות עדיין ומצליחות.

יוסי ון-זוהרן: פרוייקט אחרון שאני רוצה להציג זה פרוייקט של הלייזר הכחול.

יוסי ון-זוהרן: היו חמישה מדענים, אנשים שעסקו באופטיקה לא ליניארית ולייזרים.

יוסי ון-זוהרן: אחד מהמומחים הגדולים לגידול גבישים שהיום עבר למכללת אריאל ועוד שני פרופסורים באונ' תל אביב, אחד מומחה גדול בפרו-אלקטרוניקה והשני בלייזרים במצב מוצק.

יוסי ון-זוהרן: ביחד כל אחד לא יכול להגיע רחוק.

יוסי ון-זוהרן: ביחד עם היכולות המדעיות של כולם הם הגיעו לפריצת דרך שבעצם יצרה יכולות בקנה מידה עולמי.

יוסי ון-זוהרן: אף אחד עד היום לא הצליח לחזור על זה.

יוסי ון-זוהרן: ובעצם ניתן לייצר מבנים בגבישים שבעצם אתה לוקח פוטונים מאוד זולים בתחום האינפרא-אדום ולהכפיל אותם ולהגיע ליעילות מאוד גבוהה ל-UV, שזה נורא יקר.

יוסי ון-זוהרן: רוב האנשים בעולם יכולים לעשות את האפקט הזה רק על השטח.

יוסי ון-זוהרן: אז הם יכולים ליישם את הטכנולוגיה הזאת ולייצר לייזרים שיש להם אאוט-פוט של מיקרו-ואטים, אולי מיני-ואטים.

יוסי ון-זוהרן: אנחנו מייצרים את זה בואטים.

יוסי ון-זוהרן: נושא שני ,העבודה של הצוות פה גרמה ללחץ מאוד גדול, שמישהו בארץ יגדל גבישים לאלקטרו-אופטיקה, כשהסינים כל כך חזקים, צריך להיות משוגע.

יוסי ון-זוהרן: ובכל זאת יש לנו טכנולוגיה שהיום הסינים מסתכלים עלינו עם הלשון בחוץ.

יוסי ון-זוהרן: וזה בגלל הלחץ של מדענים ממש טובים על הקבוצה הזאת שגרם שהם יגיעו לתוצאות כאלה.

יוסי ון-זוהרן: יצאו פרסומים, היו כמות יותר צנועה של סטודנטים למחקר שיצאו, הוקמה חברה לגידול גבישים, יש הרבה חברות כבדות בארץ בתחום הלייזרים שמשתמשים בלייזרים האלה.

יוסי ון-זוהרן: בזמן האחרון LO הם זכו למכרז של חברה מארצות הברית, חוזה של חמישים מיליון דולר, כי בעצם האנשים היחידים שיוכלו לספק לייזר בתחום התדר של eye save היתה החברה הזאת.

יוסי ון-זוהרן: הסינים לא מסוגלים לעשות את זה.

יוסי ון-זוהרן: ובעצם בגלל התשתית הייחודית שפותחה והיכולת הזאת זה אפשר ל-LO לזכות במכרז מאוד מאוד חשוב.

יוסי ון-זוהרן: והיה גם עוד סטרט-אפ נוסף שמייצר.

יוסי ון-זוהרן: האיזורים שעושים היפוך של הקולונזיישן בתוך החומר זה יחסית תחומים דומים של מייקרו, השיטה בפרוייקט החדש ניתן לייצר ואפשר לפתח מיקטנים של ננו-אופטיקה.

יוסי ון-זוהרן: הפרוייקט הזה קיבל מקום ראשון בתחום ואושר.

יוסי ון-זוהרן: קודם כל באופן אישי הטכנולוגיה מאפשרת לנו והוא הדגים את זה, הוא מאפשר לייצר לייזר עם אורך גל יותר קצר.

יוסי ון-זוהרן: אבל מה שיותר מרתק, הוא מאפשר לייצר דור של התקנים אופטיים המבוססים על ננו-אופטיקה לגמרי חדש.

יוסי ון-זוהרן: יש תחום שנקרא פוטוניק-בנגב, שבעצם אתה יכול לטפל באופטיקה כאילו הם אלקטרונים.

יוסי ון-זוהרן: ובעצם הטכנולוגיה שהפרוייקט הזה עובד עליה בעצם נותן לך כלי אידאלי לייצר את הפוטוניק-בנגב סטרקטורס.

יוסי ון-זוהרן: יש לי פה תמונה של שבב, זה הצד השני של הגביש.

יוסי ון-זוהרן: אתם רואים מבנה כמעט אידאלי, תוים שהם בעצם עברו מצד אחד לצד השני של השבב, מתחת לחצי מיקרון.

יוסי ון-זוהרן: אין אף אחד בעולם שמסוגל לעשות את זה.

יוסי ון-זוהרן: היכולת הזאת הודגמה היום רק עד חמישים ננו-מטר, זאת אומרת זה בעצם פי עשר פחות יותר קצר מכאן.

יוסי ון-זוהרן: זה בעצם מאפשר לייצר שני סוגים דברים מאוד מאוד חשובים בתחום התעשיה המיקרו-אלקטרוניקה והפוטוניקה.

יוסי ון-זוהרן: היום בתחום התעשיה בפוטוניקה בגלל שהאור לא מתנהג כמו חשמל קשה, אתה מכניס אור למוליך גל, הקוטר של כיפוף הוא שתיים וחצי ס"מ, והמשמעות שלהכניס התקנים על שבב אתה יכול להכניס בודדים.

יוסי ון-זוהרן: לא הרבה.

יוסי ון-זוהרן: אבל עם הטכנולוגיה שמפותחת בפרוייקט החדש בעצם יש אפשרות לעשות קוטר של מאה מיקרון.

יוסי ון-זוהרן: זאת אומרת אתה מדבר על הקטנה של פקטור עשרים וחמש.

יוסי ון-זוהרן: והיות שבשביל להכניס דחיסה של התקנים בריבוע מדובר על חמש מאות פעם יותר צפיפות גדולה מטכנולוגיות קודמות.

יוסי ון-זוהרן: בנושא אחר, כשאתה מכניס סיב אופטי בתוך מבנה מוליך גלים הסיב אופטי, אם יש טעות של אפס פסיק אחד מעלה, מעל חמישים אחוז מהאור אובד.

יוסי ון-זוהרן: זה בעצם מחייב כשאתה בונה התקנים אופטרוניים אתה צריך מהנדסים וטכנאים והייצור הוא מאוד מאוד יקר.

יוסי ון-זוהרן: אבל עם הטכנולוגיה של פוטוניק-בנגר יש טכנולוגיה שמאפשרת בעצם לתת משהו הרבה יותר גדול, אולי מעלה, ואז אפשר לעשות ייצור אופטומטי עם מכונות.

יוסי ון-זוהרן: וזה בעצם יביא להורדת עלויות בפוטוניקה.

יוסי ון-זוהרן: זה מהפך.

יוסי ון-זוהרן: דברים כאלה זה מהפך.

יוסי ון-זוהרן: זה מהפך שיש לנו בארץ.

יוסי ון-זוהרן: ויש לנו מהפך יותר מרתק.

יוסי ון-זוהרן: לא הכנתי שקף על זה אבל זה מרתק.

יוסי ון-זוהרן: אם אפשר להמשיך להקטין את המימדים לעשר ננו-מטר, יש נושא ממש מרתק בתחום הביו-טכנולוגיה של זיהוי של מולקולה בודדת.

יוסי ון-זוהרן: זה שיטות של אימונולוגיה.

יוסי ון-זוהרן: יש את המולקולה, אתה מייצר מולקולה אנטי, זה כמו מפתח ומנעול, ובעצם באופן מאוד סלקטיבי המולקולה הזאת מזוהה על ידי הרצפטור הזה.

יוסי ון-זוהרן: כל האימונולוגיה בנויה על זה בטבע.

יוסי ון-זוהרן: בעשר השנים האחרונות מדענים מנסים לעשות חיקוי לבנות כל מיני חיישנים.

יוסי ון-זוהרן: בטכנולוגיה הזאת ניתן לעשות מבנים, באופן מלאכותי, לכתוב אותם אחד על יד השני.

יוסי ון-זוהרן: היום בשביל לעשות זאת זה מאוד כבד ויקר.

יוסי ון-זוהרן: פה אתה יכול לייצר את זה.

יוסי ון-זוהרן: זה יכול לגרום למהפך עוד יותר גדול.

מל פולישוק-בלוך: פיתוחים ורעיונות, ואיפה שאנחנו הולכים, אנחנו מסיירים המון בטכניון, במכון וייצמן, אנחנו בכל מקום שומעים איזה ניסים ונפלאות עושים פה, הראש היהודי ממציא פטנטים נאמר באיזה מקום, וכל מה שנשאר לנו זה באמת להעלות את זה בעוד כמה דרגות למעלה, ושוב אני חוזרת לכסף.

יוסי ון-זוהרן: לפני ההתחלה, כל תהליך התכנית ,ואנשים כשהם מדברים, דרך אגב נפגשתי עם מייק רופיו, מננו-טכנולוגיה, איש שהוביל את התכנית של ננו-טכנולוגיה ב-NSF, נפגשתי איתו כשהוא התחיל את זה, ואני מכיר את האנשים ב-NSF.

יוסי ון-זוהרן: כשהם שמעו את התוצאות של התכנית הקטנה פה העיניים שלהם יוצאות.

יוסי ון-זוהרן: אבל שם, באירופה ובאמריקה הם מגדירים הרבה פחות ממה שיש לנו.

יוסי ון-זוהרן: והיום אנחנו חותכים וחותכים.

יוסי ון-זוהרן: וישנו היום מצב שיש פרוייקטים ממש אדירים, שהולכים לגנוב אותם, וחותכים אותם, ועוד פעם חותכים אותם.

יוסי ון-זוהרן: זה עושה פשוט צחוק מהמדענים.

מל פולישוק-בלוך: הופכים את זה לנושא מרכזי.

מל פולישוק-בלוך: לפני שנסיים אני רוצה לדעת אם יש מישהו מהנוכחים שרוצה להתייחס לדברים שנאמרו.

דוד נבו: הערכתי את דבריך ואת החשיבות שאתה וגם יושבת ראש הוועדה מייחסים לחשיבות ההון האנושי.

דוד נבו: כמחנך אני מאוד מזדהה עם זה.

דוד נבו: הייתי רוצה גם להזדהות עם דבריך בהיבט של חוקר חינוך, גם במישור האישי וגם כמי שמופקד על המחקר במשרד החינוך.

דוד נבו: לכן השאלה שלי, כשאתה תופס את תפקיד משרד המדע האם תחת משרד המדע אתה רואה גם את מדעי החברה ומדעי הרוח כחלק מהמדע שיש להם חשיבות, יש ועדה של מדעי החברה שהוקמה בשנה שעברה, איך אתה רואה את זה בתפיסה שלך.

אליעזר זנדברג: הפעילות שלה היה די מצומצם, הבנתי שגם לא היה לה ביקוש יותר מידי גדול מצד משרדי הממשלה השונים.

אליעזר זנדברג: הנושא היה מאוד חשוב וכבד.

אליעזר זנדברג: אתה יודע, כשיש אתה יכול לחלק הרבה, וכשאין אתה חושב איפה אתה יכול להוריד במקומות שמעריכים ורוצים את מה שתעשה.

אליעזר זנדברג: להכריח את המדענים הראשיים של משרדי הממשלה לפעול בתחום שהם לא רוצים לפעול בו, אני לא יודע ,אבל אני משאיר את זה פתוח כרגע מהטעם הפשוט שנדמה לי בעוד יומיים יש את הישיבה של פורום מדענים הראשיים.

אליעזר זנדברג: בין היתר אני מניח שאנחנו נצטרך לעסוק בסוגיה.

אליעזר זנדברג: תראה, זה נכון שחשיבה מערכתית רחבה וגדולה תוביל אותנו למחוזות שבהם המדע, נקרא לזה המדע בהגדרתו הצרה, לא נמצא בהם, ואני חושב שגם זה דבר נכון.

אליעזר זנדברג: אבל עולות פה שתי שאלות.

אליעזר זנדברג: שאלה ראשונה היא שאלה תקציבית, ואני לא מזלזל בה כי אין לי.

אליעזר זנדברג: והשאלה השניה זה שאלה של שיתוף הפעולה.

אליעזר זנדברג: אם אף אחד לא חושב שזה טוב לו אז אולי זה לא טוב ,ואם זה טוב אז צריך לשכנע אותם.

אליעזר זנדברג: שנה ומשהו הוועדה עבדה, היום ראיתי איזה מכתב שיצא שכאילו מתוך המשרד ניסינו להגביל אותה.

אליעזר זנדברג: זה לא נכון.

אליעזר זנדברג: לא במשרד שלנו.

אליעזר זנדברג: המשרד שלנו ניסה לפתח אותה והמדענים השונים לא מצאו בזה את הדבר המרכזי כנראה שיש להם בו עניין, וזה לגיטימי.

אליעזר זנדברג: לכן אלה האלמנטים שאנחנו נהיה חייבים להביא אותם בחשבון כשנחליט כיצד אנחנו ממשיכים ומפתחים.

אליעזר זנדברג: על בסיס אחר כל שיתוף פעולה יכול להיות מבורך.

דורית כהן: רציתי להתייחס לדברים שלכם בנושא של קירוב צעירים למצויינות ולמדע.

דורית כהן: אנחנו עושים את חלקנו הקטן בנושא הזה, ואני לא חושבת שצריכים הרבה מאוד משאבים כדי להגביר מודעות.

דורית כהן: למרות זאת הייתי מצפה ממשרד כמו משרד המדע שיעשה מסע להגברת המודעות בנושא הזה בקרב צעירים.

דורית כהן: ולזה לדעתי לא נחוצים כל אותם משאבים שנחוצים לעשייה עצמה בשטח.

דורית כהן: אנחנו למשל אימצנו כרגע שלוש קהילות, את דליית אל-כרמל, את מעלות תרשיחא ואת קרית מלאכי, ופשוט כדי להגביר את המשיכה של מצויינים לנושא של IT שזה התחום שאנחנו עוסקים בו אנחנו גם מעניקים מלגות למצטיינים אחרי צבא שילכו למסלול הזה ואנחנו בעיקר עושים תחרויות בקרב צעירים החל מבית ספר יסודי וכלה בתיכון בצורה שיטתית לאורך כל הדרך ומלווים אותם גם בהנחיה ואת כל זה אנחנו עושים בלי שום אמצעים אלא מתנדבים מקרב התעשיה של IT.

דורית כהן: כלומר מנכ"לים היום וסמנכ"לים של חברות גדולות נרתמו להיות שופטים, להדריך, להנחות.

דורית כהן: לדעתי עם מעט אפשר לעשות הרבה.

מל פולישוק-בלוך: בשלבי הפיתוח, ביקשתי מענת שנעשה ישיבה בנושא של החיבור בין תעשיה ואקדמיה, כי אני שומעת על זה הרבה צדדים.

מל פולישוק-בלוך: כל צד יש לו מה להגיד בעניין ,ואני חושבת שצריך לפתור כאן חלק מהבעיות, גם בעניין של בעלות ובזכויות ואיך עושים את כל החיבורים האלה.

מל פולישוק-בלוך: יש כאן הרבה מאוד צדדים, מעשיים ועקרוניים.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו נעשה דיון בעניין הזה, ואם יש לך הצעות את מי ואיך לגבש את הדיון הזה אז אני אודה לך מאוד.

שי פינטוב: מה שנאמר כאן כי יש גם נושא שישנם ציידי ידע מכל העולם שבאים לכאן לאקדמיה ולוקחים ידע ראשוני מאוד ולוקחים אותו החוצה.

שי פינטוב: וזה דבר מאוד חמור, בעיקר בהתייחסות לדורות הבאים, ומי שחי תקופה ארוכה ביפן, יפן היא בין המובילות ויש מוסדות מאוד רציניים ביפן ששולחים לכאן אנשים כדי לקחת ידע בשלב מאוד ראשוני ולתפוס אותו ולהוציא אותו החוצה ממדינתנו.

שי פינטוב: על זה בהחלט כדאי לתת את הדעת כמחשבה עתידית.

מל פולישוק-בלוך: בשאלה הזאת, אדוני השר, מה דעתך על השאלה המאוד מהותית מבחינת הוצאה, וזה ויכוח שקיים בשוק הישראלי, לעניין הוצאת ידע מהארץ.

אליעזר זנדברג: שעסקתי בו כראש ועדת המשנה להיי-טק.

אליעזר זנדברג: אני חושב שאנחנו צריכים להכיר במציאות, העולם השתנה ויש הרבה מאוד דברים שאתה לא יכול, אתה התייחסת לנקודה אחרת על ציר הזמן, בהוצאת הידע, מלי מתכוונת לנקודה האחרונה, זאת אומרת בשלב שבו אתה צריך להחליט האם הידע יישאר כאן ואז לא יבואו משקיעים ולא ישקיעו בך או לא תוכל לעשות שיתופי פעולה בינלאומיים.

אליעזר זנדברג: אחד הדברים שאני חושב שאנחנו צריכים קצת לשנות אצלנו זה את הגישה שכולם רמאים וכולם נוכלים ולכן גם לא ניתן להם שום דבר אף פעם, אלא להעניש את מי שנתפוס אותו מרמה ומבצע מעשה נוכלות, להעניש אותו בחומרה, וליתר לתת את הקרדיט שכל מה שהם מבקשים לעשות זה לפתח את מה שיש להם מבחינת יכולות, ואולי גם להרוויח, זה גם לא פשע.

אליעזר זנדברג: על העניין הזה של הוצאת הידע.

אליעזר זנדברג: כמובן שצריכים לקבוע את הקריטריונים הסבירים, ומי שלא יעמוד בה וירמה, ייענש.

אליעזר זנדברג: אבל הסגירות היום מזיקה לנו.

שי פינטוב: להתמודד בצורה הנכונה כדי להעצים את אותם שלבים ראשוניים, ככל שאתה תופס את הידע בשלב ראשוני אז גם המחיר שלו הוא זול יותר.

אליעזר זנדברג: האוצר, תמ"ס ומדע, שתפקידה בדיוק להמליץ לממשלה על מדיניות ועל כלים לעידוד הצמיחה בהתייחסות ספציפית להשקעות גדולות, ואני מקווה שהם יגיעו למסקנות טובות ובהקדם.

מל פולישוק-בלוך: ממנהלת הוועדה לזמן את שלושת האנשים החשובים האלה לישיבה פה כמה שיותר מהר, אם אפשר בשבוע הבא, כדי באמת לשמוע את המסקנות שלהם אם כבר יש להם ואם אין להם אז לעודד אותם שיהיה להם כבר.

מל פולישוק-בלוך: אני מודה לכל המשתתפים ובעיקר לשר.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו נראה אותך כאן הרבה, אני מקווה.