ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 6, 2003-04-28 14:10

מל פולישוק-בלוך: אנחנו מתחילים את הישיבה.

מל פולישוק-בלוך: כמו שאמרתי בפתח הדברים נושא הישיבה הוא ההיי-טק – ממיתון לצמיחה: הדרכים לחיזוק התעשייה ומציאת פתרונות תעסוקה.

מל פולישוק-בלוך: היזמה לקיום ישיבה משותפת של שני השרים הנכבדים שיושבים לצדי הייתה של שר המדע והטכנולוגיה אליעזר זנדברג ואני מודה לו על היזמה.

מל פולישוק-בלוך: אני גם מודה מאוד על ההיענות המידית של שר התעשייה, המסחר והתעסוקה – שר התמ"ת.

מל פולישוק-בלוך: אני מודה לך השר על שנענית להזמנה.

מל פולישוק-בלוך: הסיבה ששני השרים הגיעו לישיבה היא העובדה שנוכחים כאן הרבה מאוד אנשים מכובדים אחרים.

מל פולישוק-בלוך: כל מי שנמצא כאן בחדר יודע את חשיבות ההיי-טק והטכנולוגיה למשק הישראלי, שכן הם הקטר המרכזי שיוציא אותנו מהבוץ הטובעני שבו אנו שקועים די עמוק.

מל פולישוק-בלוך: אין צורך להרחיב על כך את היריעה.

מל פולישוק-בלוך: גם אין צורך ללמד את מי שיושב באולם כאן שהיתרון היחסי של מדינת ישראל הוא לא בעפרות זהב ולא במרבצי יהלומים אלא במשאב האנושי של המדינה והפוטנציאל שגלום במשאב הזה.

מל פולישוק-בלוך: זהו גם חיסרון: אותו משאב, בניגוד לחומרי גלם, קל לו לקחת את המחשב הנייד שלו ולעזוב אותנו.

מל פולישוק-בלוך: המטרה שלנו היא לדאוג שזה לא יקרה.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו גם יודעים שמרכיבי האופי הישראלי המיוחדים – אנחנו אוהבים להשמיץ את עצמנו אבל יש גם דברים חיוביים באופי הישראלי: יצירתיות, חדשנות, מעוף, תושייה ואפילו חוצפה – כל אלה הם מחויבים בשביל להצליח בתחום ההיי-טק והטכנולוגיה.

מל פולישוק-בלוך: זה מה שמוביל אותנו להישגים גם ברמה הבין-לאומית, ואת זה אתם כבר הוכחתם.

מל פולישוק-בלוך: אולם לדעתי כן יש צורך לשכנע, ולשם כך אנחנו כאן, שנדרשים כוחות משותפים של כל הגורמים שיושבים כאן בחדר וגם של גורמים רבים אחרים – ובוודאי של משרדי ממשלה שונים בסקטור הציבורי, של התעשייה ושל האקדמיה – כדי להגיע להישגים וליצור מודעות, מודעות חשובה מאוד לדעתי, שזה חייב להיות הענף הכלכלי המרכזי של מדינת ישראל במאה העשרים ואחת.

מל פולישוק-בלוך: לכן אנחנו יושבים כאן.

מל פולישוק-בלוך: השבוע אנחנו אמורים לאשר כאן בכנסת תכנית כלכלית.

מל פולישוק-בלוך: הופתעתי מאוד לראות שבתכנית הכלכלית של הממשלה כפי שהיא הוצגה אין בכלל התייחסות לנושא שאנו עומדים לדבר עליו.

מל פולישוק-בלוך: אין התייחסות לנושא ההיי-טק והטכנולוגיה כתחום תשתיתי שצריך להשקיע בו למען צמיחת המשק.

מל פולישוק-בלוך: אני אמנם יודעת שהממשלה החליטה על צוות שישב ויגבש תכנית לצמיחה, אבל בתכנית הכלכלית כפי שהיא היום אין התייחסות לכך.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה להזכיר שכבר לפני שלוש שנים עברנו למאה העשרים ואחת.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שעלינו לעזור לכולם, כולל לעצמנו – כי אני הרי חלק מהמערכת הציבורית – להגיע למסקנה שתשתית היא טכנולוגיה וטכנולוגיה היא תשתית.

מל פולישוק-בלוך: תשתית היא מדע.

מל פולישוק-בלוך: בלי זה לא נגיע לשום מקום.

מל פולישוק-בלוך: נדרשים לא רק כבישים ומסילות ברזל – זה מה שיש היום בתכנית הכלכלית בהיקף של 5 מיליארד ש"ח מכספי התקציב ועוד 15 מיליארד ש"ח מגיוסים שונים.

מל פולישוק-בלוך: לדעתי השבוע עלינו לשים את כל כובד משקלנו ולדאוג לכך שחלק מהמיליארדים יגיעו לענף הזה.

מל פולישוק-בלוך: בלי זה לא נוכל לעשות דבר.

מל פולישוק-בלוך: לפני כשבועיים שוחחתי בנושא הזה עם שר האוצר.

מל פולישוק-בלוך: טענתי לפניו את טענותיי נגד התכנית בכל הנוגע לכך שאין התייחסות לנושא ההיי-טק.

מל פולישוק-בלוך: הוא הסכים אתי – לא צריך לשכנע אותו בעניין זה, אתם הרי יודעים שהוא גם חסיד גדול של היי-טק.

מל פולישוק-בלוך: אבל הוא אמר לי: תביאו הצעה ביצועית, שאפשר לבצע אותה.

מל פולישוק-בלוך: זאת המטרה שלנו.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה שמכאן נצא עם קריאה לגיבוש תכנית להתנעת הצמיחה באמצעת ענף ההיי-טק.

מל פולישוק-בלוך: כמובן באותה הזדמנות עלינו לנצל באופן החיובי את כל מובטלי ההיי-טק לפרויקטים לאומיים שונים.

מל פולישוק-בלוך: כפי שאמרתי לפני שהשרים הגיעו לא באנו הנה כדי לקטר ולא כדי לדבר על אידאולוגיות או תאוריות.

מל פולישוק-בלוך: זהו דיון מעשי וענייני.

מל פולישוק-בלוך: מי שירצה להתייחס לנושא יעשה זאת בקיצור ולעניין.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה למקד את הדיון בכמה מישורי פעולה: השקעה מוגברת בפרויקטים של חברות קיימות – הבנתי שיש תכנית ליזמה ב; תמרוץ של קרנות הון סיכון; שדרוג מחשוב בסקטור הציבורי – במשרדי הממשלה, בבתי החולים, ברשויות המקומיות; פרויקטים לאומיים בתחום התקשוב – מר איציק כהן, סגן החשב הכללי ידבר על כך ויראה לנו מצגת בנושא; השקעה בתחום מערכות מידע, אבטחת מידע, ניהול מידע; נושא נוסף שעומד בפני עצמו ונקיים בו דיון משותף עם ועדת החינוך והתרבות הוא חינוך לטכנולוגיה ולמדעים – נתחיל לעסוק בכך גם היום.

מל פולישוק-בלוך: לדעתי צריך להתחיל כבר מגן הילדים, וכמובן בבתי הספר.

מל פולישוק-בלוך: נושאים נוספים: הפניית צעירים מובטלי היי-טק ללמד בבתי ספר כפרויקט מיוחד במינו; עידוד מובטלי היי-טק ללמוד לימודים אקדמאיים – שיקבלו מלגות במקום קצבאות של אבטלה; תכניות הסבת עובדים – ככל הידוע לי זהו התחום של כבוד השר אולמרט; משיכת משקיעי חוץ; השקעה בפיתוח טכנולוגיות עתידיות – אתם מכירים אותן.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה להעביר את זכות הדיבור לשרים המכובדים.

מל פולישוק-בלוך: שוב אני מודה לכולם על שבאו לדיון.

קריאה: חברת-הכנסת פולישוק-בלוך, שכחת לציין את המדען הראשי, שהוא זרז הצמיחה הגדול ביותר.

מל פולישוק-בלוך: לכן השר שלו נמצא כאן.

מל פולישוק-בלוך: מה שאמרתי הוא גם על-ידי המדען הראשי.

אהוד אולמרט: אולי יפתח השר זנדברג?

אליעזר זנדברג: אפתח בדברי ברכה ליושבת-ראש הוועדה.

אליעזר זנדברג: נכחתי בדיונים כאן

אליעזר זנדברג: בקדנצייה הקודמת שלי במסגרת ועדת המשנה להיי-טק.

אליעזר זנדברג: אני חושב שיושבת-ראש הוועדה תמצתה כאן נושאים רבים שכל אחד ואחד מהם ראוי לדיון נפרד.

אליעזר זנדברג: אני מקווה שלוועדה יהיו הכוח והאנרגיות לעשות את זה, ובמהרה – כי הדברים חשובים.

אליעזר זנדברג: הם גם דחופים יחסית מבחינת הזמן.

אליעזר זנדברג: יש נושאים על סדר היום: יושבת-ראש הוועדה הזכירה את התכנית הכלכלית.

אליעזר זנדברג: גם במסגרת התכנית הכלכלית יש ועדה ובה נציגים של שלושה משרדים: אוצר, תעשייה, מסחר ותעסוקה ומדע וטכנולוגיה, והוועדה בודקת סוגיות מסוימות – כמו סוגיית התיקונים שהאוצר מנסה להציע לחוק עידוד השקעות הון וסוגיות נוספות.

אליעזר זנדברג: אלה הדברים שנדונים בוועדות של הממשלה כרגע.

אליעזר זנדברג: זהו הפן האחר, או החלק המשלים, לתכנית הכלכלית שמוגשת לכנסת להצבעה.

אליעזר זנדברג: מכאן הרלוונטיות לנושאים שיושבת-ראש הוועדה העלתה גם מבחינת ציר הזמן.

אליעזר זנדברג: אומר כמה מילים על התפקיד של משרד המדע והטכנולוגיה ב"שרשרת המזון הטכנולוגית".

אליעזר זנדברג: אבל לפני כן אני מבקש להעיר הערה לדבריה של חברת-הכנסת פולישוק-בלוך.

אליעזר זנדברג: אני שמעתי רק בימים האחרונים הערכות בנוגע לחשש מעזיבת אנשי היי-טק את ישראל.

אליעזר זנדברג: דיברו שם מהזווית של תחילת ההתאוששות בארצות הברית.

אליעזר זנדברג: החשש הוא שלפני שהגל יגיע לכאן יבואו גורמים משם וינסו לשאוב את האנשים אליהם.

אליעזר זנדברג: כאן עדיין לא תהיה מספיק התאוששות, שם היא כבר תהיה.

אליעזר זנדברג: אם אדם עומד במרכז ייצור, הכמויות של האנשים שקמים ועוזבים יכולות להיות גדולות יותר.

אליעזר זנדברג: ייתכן שהרעיון שלך, חברת-הכנסת פולישוק-בלוך, הפניית אנשים ללימודים תוך כדי ויתור על דמי אבטלה בתקופה הזאת, יכולה להיות יזמה שתיתן משהו שישאיר אנשים כאן.

אליעזר זנדברג: בעיניי זהו דבר חשוב בפני עצמו.

אליעזר זנדברג: אני גם מסכים לדברי יושבת-ראש הוועדה בעניין אחר: עדיין אין הפנמה של העובדה שטכנולוגיה והיי-טק הם חלק מהתשתיות במדינת ישראל ושהתמורה מהם יכולה להיות מידית.

אליעזר זנדברג: גם במסגרת דיון בממשלה וגם בכנסת צריך שלדברים אלה יהיה תפקיד חשוב בהשפעה על הכיוון.

אליעזר זנדברג: נשמח לשמוע על הפרויקטים המיוחדים כאן.

אליעזר זנדברג: בזמנו קיימנו בוועדה כמה דיונים – גם בנוגע לדברי מר איציק כהן וגם בנוגע לרעיונות נוספים שהיו.

אליעזר זנדברג: אני משוכנע ששר התעשייה, המסחר והתעסוקה יוכל להתייחס לדברים האלה.

אליעזר זנדברג: אדבר על קטע קטן מאוד שמשרד המדע והטכנולוגיה עוסק בו בשרשרת הזאת.

אליעזר זנדברג: יש מחקר מדעי, מחקר שמתנהל – והוא נקרא המחקר החופשי לצורך העניין.

אליעזר זנדברג: הוא חופשי במובן הזה שהחוקר מקיים מחקר על מנת להגיע לתוצאה.

אליעזר זנדברג: השיקול הוא פחות ההשלכות של אותה תוצאה.

אליעזר זנדברג: בסופו של התהליך לוקחים משהו שכבר מבוסס מחקרית ובתוך פרק זמן קצר הופכים אותו למוצר.

אליעזר זנדברג: זה כבר בתחום הטיפול של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

אליעזר זנדברג: באמצע יש מחקר תשתיתי, המחקר שמתבצע במטרה לכוון לתחומי מחקר חדשים, לכוון לתחומים שבהם נדרשת השקעה, או נדרשת יד מכוונת.

אליעזר זנדברג: אלה תחומים שבהם הסקטור הפרטי טרם מצא לנכון לעשות בו פעילויות כאלה.

אליעזר זנדברג: זה יכול להיעשות באמצעות עידוד המחקרים עצמם או באמצעות יצירת התשתית הנדרשת לביצוע המחקרים.

אליעזר זנדברג: היתרונות הם לא רק איתורם של תחומים והשגת ארצות אחרות בעולם מבחינת ההתקדמות ומבחינת הגעה לחלוציות ברמה הבין-לאומית, אלא גם הכשרתו של כוח אדם שמאוחר יותר עובר לתעשייה והופך להיות כוח אדם מיומן וזמין באופן מידי בתעשייה המקומית.

אליעזר זנדברג: בסך הכול כל עוד לא יגלו כאן נפט או משאבים דומים אחרים ההון האנושי הוא הדבר המרכזי בארץ.

אליעזר זנדברג: אחד הכלים לשכלל אותו, לייצר אותו ולהשתמש בו בצורה הטובה ביותר הוא הפיתוחים של המחקרים או המחקר התשתיתי – שבסופו של דבר מוביל לפיתוח של המוצרים לתעשייה וליצוא.

אליעזר זנדברג: במשרד המדע והטכנולוגיה אנחנו משתמשים לצורך העניין הזה בוועדות שמאתרות נושאים ונותנות להם קריאת כיוון.

אליעזר זנדברג: קשה לפעמים להצביע על תוצאה מידית לדברים.

אליעזר זנדברג: מטבע הדברים מחקרים כאלה מתמשכים שנים.

אליעזר זנדברג: אבל דווקא אנשי התעשייה שיושבים כאן, וגם אנשי המדע כמובן, יכולים לומר בנושא זה דברים חשובים, ואני נאלץ לחזור ולשנן באזני מי שלא מכירים את הנושא: התרומה של המחקרים התשתיתיים לתעשייה הישראלית, למשק הישראלי, היא תרומה נכבדה.

אליעזר זנדברג: הציגו לי מחקר מסוים ובו בחלק מהתחומים – כמו אלקטרואופטיקה – קפיצת הדרך של מדינת ישראל נעשתה בגלל הקידום הזה.

אליעזר זנדברג: רק היום שמעתי נתונים על ננו-טכנולוגיה.

אליעזר זנדברג: במדינת ישראל כמות המחקרים שמתבצעת היא גדולה יחסית, מתפרסמים כאן מאמרים בכמות גדולה יחסית.

אליעזר זנדברג: כשאומרים "יחסית" השאלה היא כמובן ביחס למה מודדים זאת.

אליעזר זנדברג: גם את זה למדתי: תלוי איך בודקים את הדברים.

אליעזר זנדברג: אם בודקים את התוצאות ביחס למספר האוכלוסייה, זה כנראה ההרכב שבו אנחנו מנצחים את כולם.

אליעזר זנדברג: איתרנו את התחום והתחלנו לבצע בו פעולות מחקריות ראשוניות זמן רב לפני ארצות הברית אפילו – עשתה זאת קהילת המדע של ישראל ולא משרד המדע והטכנולוגיה.

אליעזר זנדברג: שנתיים לאחר שהוחלט לסמן את הכיוון הזה במסגרת האקדמיה החליטו גם בארצות הברית לסמן את התחום.

אליעזר זנדברג: אם כן יש לנו מה לעשות, יש לנו דרכים להיערך לקראת השלב שבו הדברים יהפכו להיות מעשיים ותעשייתיים.

אליעזר זנדברג: הצרה היא שהתקציבים בתחום הזה הלכו ופחתו בשנים האחרונות.

אליעזר זנדברג: משרד המדע היה משרד המדע, התרבות והספורט; במסגרת הזאת אני חושב שאפשר לומר שהמדע הוגדר כבן חורג.

אליעזר זנדברג: המצב השתנה.

אליעזר זנדברג: היום זהו משרד המדע והטכנולוגיה.

אליעזר זנדברג: בשבילי הנושא נמצא כמובן בקדימות בסדר היום.

אליעזר זנדברג: אני מקווה שנוכל למצוא את הדרך לשכנע את הממשלה להגדיל את התקציבים למחקר התשתיתי הזה.

אליעזר זנדברג: אני חושב שגם הוועדה הזאת יכולה לסייע בכך.

אליעזר זנדברג: המחקר התשתיתי הוא העתיד, חלק מהיסודות שיוגשו לתעשייה המתוחכמת בעוד כמה שנים.

אליעזר זנדברג: יש נושאים שנגיש כתכנית עבודה לממשלה לתקופה הקרובה.

אליעזר זנדברג: חלק מהם הם נושאים שהממשלה הקודמת זנחה, לצערי, בנסיבות מסוימות – כמו רשת לאומית רחבת-פס.

אליעזר זנדברג: אני רוצה לגעת בנושא הזה מזוויות שונות: הוא חשוב למחקר המדעי, בעיקר לאור העובדה שבתכנית השישית נדרש יותר שיתוף פעולה בין מדינות, ובלי רשת כזאת מוסדות המחקר שלנו לא יוכלו לבצע את תפקידם כהלכה.

אליעזר זנדברג: הוא נדרש גם לפעילות של התעשייה.

אליעזר זנדברג: כאשר במדינת ישראל המצב לא אופטימי ואחת הבעיות המרכזיות היא היעדר אנשים – כי האנשים לא מגיעים לכאן, אין חילופים של מדענים ואין כנסים כמו בעבר – זאת עוד דרך ליצור קשר עם העולם.

אליעזר זנדברג: היתרון שלנו בעניין הזה יהיה אם נדע להחליט את ההחלטה הנכונה.

אליעזר זנדברג: יש כאן שורה ארוכה של נושאים, למשל שיתופי פעולה בין-לאומיים ונושא חקר החלל.

אליעזר זנדברג: יש נושא נוסף שמשרד המדע קיבל עליו להוביל כמתאם עובד בשנה שעברה כמתאם; חשוב לשים לב: את מרבית הפעולות אנחנו מבצעים כאינטגרטורים בין פעילויות של גופים שונים.

אליעזר זנדברג: הנושא הנוסף הוא תשתיות ההגנה מפני טרור.

אליעזר זנדברג: אין הכוונה לתחום הביצועי, כמובן, אלא לתחום המחקרי.

אליעזר זנדברג: זהו עוד נושא שבו טכנולוגיה ישראלית, מחקר תשתיתי וידע קיים יכולים להציב את ישראל בצמרת הפעילות העולמית.

אליעזר זנדברג: יש שוק עצום לעניין הזה.

אליעזר זנדברג: בארצות הברית הקימו משרד מיוחד לעניין.

אליעזר זנדברג: משרד המדע והטכנולוגיה הוא האינטגרטור והמוביל של הפעילויות שנעשו עד היום, ומן הסתם גם של הפעילויות שייעשו בעתיד בתחום זה.

אליעזר זנדברג: אנחנו נמצאים בשלב אחד לפני הפעילות שמבצע משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה – המשרד שנוגע להיי-טק באופן מידי.

אליעזר זנדברג: נדמה לי שזאת נקודה נכונה לעצור את הדברים בשלב הזה ולתת את רשות הדיבור לשר התעשייה, המסחר והתעסוקה וממלא מקום ראש הממשלה.

מל פולישוק-בלוך: ולדבר עם מי שיש לו כסף.

אהוד אולמרט: תודה.

אהוד אולמרט: אני מתנצל מראש: לא הייתי מודע לפורמט של הדיון, להרכב המשתתפים, להיקף הדיון.

אהוד אולמרט: אין לי די זמן בלוח הזמנים שלי היום, ובמשך הישיבה אאלץ לעזוב כדי לקיים התחייבות אחרת.

אהוד אולמרט: אבל אני מודה לחברת-הכנסת פולישוק-בלוך על ההזדמנות לומר כמה דברים.

אהוד אולמרט: גם אני.

אהוד אולמרט: בשל כך אשתדל מאוד לקצר.

אהוד אולמרט: כמובן לא מדויק לומר שלמשרד שלנו יש הכסף.

אהוד אולמרט: יש לנו תקציב מסוים.

אהוד אולמרט: התקציב נמצא תמיד אצל הגזברים.

אהוד אולמרט: במדינת ישראל, לפחות במתכונת הנוכחית של הארגון האחריות היא אצל האוצר.

אהוד אולמרט: אבל נכון הוא שהמנופים האמתיים לאפשרות של צמיחה במשק נמצאים במשרד שבאחריותי.

אהוד אולמרט: זה גם מה שצריך להכתיב בסופו של דבר את סדרי העדיפויות בהקצאת המשאבים, משום שזהו לכאורה היעד המרכזי של התכנית הכלכלית.

אהוד אולמרט: אם כל הפריטים האלה יבוצעו, תושג בלימה; אבל עוד לא תושג צמיחה.

אהוד אולמרט: הצמיחה, לפחות בתכנית הזאת, מותנית בשני עניינים.

אהוד אולמרט: הדבר הראשון הוא גורם ארוך טווח והוא חשוב מאוד – הוא מאוד רציני אם הוא מבוצע כהלכה, אך לא נראה לי שאנחנו ערוכים לו בטווח המידי.

אהוד אולמרט: כוונתי להשקעות בתשתית.

אהוד אולמרט: בתקציב מדובר על איגום משאבים של כ-20 מיליארד ש"ח בשנה להשקעות בתשתית.

אהוד אולמרט: אלה סכומים אדירים בהיקפים שאינני זוכר כמוהם בתולדות מדינת ישראל, לא רק באופן יחסי אלא גם באופן מוחלט.

אהוד אולמרט: אני לא זוכר סכומים כאלה.

אהוד אולמרט: לעומת זאת אפשר לעשות לא מעט בהיקפי השקעה נמוכים בהרבה מהתקציבים שדובר בהם לעיל בנושאים שהמשרד שלי אחראי להם, שנכנסים בין היתר לכותרת "תעשיות ההיי-טק".

אהוד אולמרט: מיותר להוסיף על כך עכשיו, אחרי שהדברים נאמרו גם על-ידי יושבת-ראש הוועדה וגם על-ידי עמיתי שר המדע והטכנולוגיה.

אהוד אולמרט: כל אחד מבין שאלה התעשיות שבהן היתרון היחסי של מדינת ישראל הוא הגדול ביותר.

אהוד אולמרט: קרו לנו כמה דברים טובים בתחומים האלה ואני חושב שהם צריכים להימשך, שצריך להיות להם ביטוי בסדרי עדיפויות תקציביים – ואני לא מדבר כרגע דווקא על המשרד שלי, אף שחלק ניכר מהמנגנונים האלה נמצאים בראש וראשונה במשרד התעשייה על כל יתר המרכיבים שלו.

אהוד אולמרט: למשל יש להשקיע בתחום ההשכלה – בהכשרה של המקצועות הטכנולוגיים.

אהוד אולמרט: בעניין הזה עשינו מהלך די דרמטי במדינת ישראל בשנים האחרונות.

אהוד אולמרט: הכפלנו כמעט את מספר המהנדסים בתחומים הרלוונטיים של תעשיות האלקטרוניקה, הנדסת המחשבים ועוד בהשוואה לעבר.

אהוד אולמרט: מהבחינה הזאת המצב במדינת ישראל טוב בהרבה ממרבית מדינות העולם המערבי, יחסית לגודל האוכלוסייה כמובן.

אהוד אולמרט: המצב טוב יותר מאשר בארצות הברית, ביפן ובמקומות אחרים.

אהוד אולמרט: לדעתי כך זה צריך להימשך.

אהוד אולמרט: אך אין ספק שהמכשיר המרכזי והחשוב ביותר הוא המדען הראשי.

אהוד אולמרט: אמרתי קודם שלא ידעתי על אופי הדיון כשקיבלתי את ההזמנה להופיע כאן.

אהוד אולמרט: אני חושב שבנסיבות אחרות זה היה די טבעי שהמדען הראשי של משרדנו יהיה כאן.

מל פולישוק-בלוך: הוא הוזמן והוא אמר שהוא גם מגיע.

אהוד אולמרט: אני למשל לא ידעתי שהוא הוזמן.

אהוד אולמרט: אני לא יודע, ייתכן שהייתי בודק את האפשרות שהוא יהיה בכל זאת.

ענת לוי: הודיעו שהוא יבוא.

אהוד אולמרט: יושבת-ראש הוועדה אומרת שהודיעו ההפך.

ענת לוי: לא, הודיעו שהוא יבוא.

קריאה: אני מלשכת המדען הראשי.

קריאה: אני מתנצלת בשמו.

קריאה: היום הוא מקיים דיון בכל חברות התקשורת.

קריאה: הדיון נקבע לפני חצי שנה.

קריאה: הוא מתנצל, לכן הוא לא יכול להגיע.

קריאה: אני לא יודעת מה ההתחייבות בשמו מהלשכה, אבל זה המצב.

אהוד אולמרט: מכל מקום, המנגנון של המדען הראשי הוא אולי המכשיר היעיל ביותר להשקעות שבסופו של דבר מייצרות תמורה כלכלית בעלת משמעות למשק הישראלי.

אהוד אולמרט: לאורך זמן אנחנו יכולים להראות שכל דולר שמשקיע המדען הראשי במחקר ופיתוח מייצר לפחות 15 דולר של יצוא.

אהוד אולמרט: קל לנו לעקוב אחרי הדברים.

אהוד אולמרט: אני אומר "לפחות 15 דולר" כי כמעט 45% מתקציב המדען הראשי הם תמלוגים שאנחנו מקבלים מהשקעות שלו בחברות ביחס כלשהו ליצוא שלהן.

אהוד אולמרט: לכן יש לנו מדד מדויק שמאפשר לנו לדעת מה כמות היצוא שמולידות ההשקעות הללו ועד כמה הן יעילות.

קריאה: זה בחוק הישן, לא בחוק שעומד להיות.

אהוד אולמרט: קודם כול זה קיים.

אהוד אולמרט: דבר נוסף הוא מרכז ההשקעות.

אהוד אולמרט: התכנית שיושבת-ראש הוועדה דיברה עליה, או הדיון שאנחנו כביכול מקיימים, נוגע לחוק עידוד השקעות הון.

אהוד אולמרט: הוא מתנהל בוועדה שהקמנו עם האוצר.

אהוד אולמרט: אנחנו בודקים שם את המכשירים, את המרכיבים הספציפיים של החוק, כדי לבדוק אם צריך לעשות שינויים – ואם כן אילו שינויים.

אהוד אולמרט: אני גם חושב שזאת טעות לצאת מנקודת ההנחה שמסלול המענקים הוא מסלול לא רלוונטי, כמו שאנשי האוצר חושבים.

אהוד אולמרט: ייתכן שבתנאי משק אחרים יש בזה היגיון.

אהוד אולמרט: בשנת 1999 או בשנת 2000 הבנקים פשוט עמדו עם שקי אשראי מוכנים והתחננו לפני הלווים והציעו להם הטבות כאלה ואחרות.

אהוד אולמרט: עכשיו כל הבנקים צריכים לעשות הפרשות משום שהם לא דאגו לקחת ערבויות לפעמים, מתוך להיטות יתר לתת אשראי לכל מיני גופים.

אהוד אולמרט: היום לא נכון להניח שאם יש גורם כלשהו שיש לו רעיון מצוין לחברת הזנק הוא ימצא אוטומטית מימון בשוק הכספים או בשוק קרנות הון סיכון או בבנקים.

אהוד אולמרט: לפי דעתי הנחה כזאת מתעלמת מהמציאות הקשה מאוד שקיימת היום בשוק האשראי.

אהוד אולמרט: לפיכך נושא המענקים הוא בהחלט נושא שהייתי ממליץ להמשיך בו.

קריאה: ידע כן, אבל לא ייצור.

קריאה: בשביל מה מוציאים את הידע, כדי לכתוב ספר?

אהוד אולמרט: כל אחד יביע את דעתו.

אהוד אולמרט: כוונתי הוצאת ידע שבוודאי תביא בחשבון גם אפשרות של ייצור בחוץ, עם מחירים נקובים בעניין זה.

אהוד אולמרט: נצטרך להגדיר אותם ולהסכים עליהם.

אהוד אולמרט: אני לא רוצה לנהל עכשיו משא ומתן בעניין הזה אבל אם מישהו חושב ברצינות שנצליח לגייס את ההשקעות הדרושות לתחום הזה בלי אפשרות של הוצאת ידע – לדעתי הוא טועה.

אהוד אולמרט: אני משוכנע בכך, וכמובן צריך לקבוע מחיר למהלך כזה.

קריאה: הוא בעד, ובלבד שלא תהיה "יזמה 2".

אהוד אולמרט: אני לא בטוח, אני מציע שנתייחס בזהירות לדברים הללו.

אהוד אולמרט: לא תמיד כל מה שמתפרסם מחייב את השר, נאמר בידיעת השר ומקובל עליו.

אהוד אולמרט: מכל מקום אני חושב שזוהי יזמה טובה.

אהוד אולמרט: אנחנו נתמוך בה.

אהוד אולמרט: אנחנו גם איננו בטוחים שהיזמה חייבת להיות דווקא תחת כנפי האוצר, היא יכולה להיות תחת הכנפיים שלנו.

מל פולישוק-בלוך: שלכם.

אהוד אולמרט: אל תעשי עכשיו כאן משא ומתן, חברת-הכנסת פולישוק-בלוך.

אהוד אולמרט: בדרך כלל את המשא ומתן עם שינוי אני עושה.

אהוד אולמרט: זה בדרך כלל יוצא טוב לכל הצדדים.

מל פולישוק-בלוך: תודה.

מל פולישוק-בלוך: אומר עכשיו את הסיכום שרציתי לומר, אך אני מקווה שהשר אולמרט ישמע את דברי האוצר.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שעלינו לצאת מכאן בקריאה שבתכנית הכלכלית הנוכחית לפחות חמישית מהכסף שמיוחד לתשתיות יגיע לתחום הזה.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שאם נצא בקריאה משותפת של שני המשרדים,

קריאה: זה תשתית לכל דבר.

אליעזר זנדברג: ולא לשכוח את התשתית המדעית.

מל פולישוק-בלוך: בהחלט.

מל פולישוק-בלוך: מדע וטכנולוגיה אצלי זה הולך ביחד, כמו אצלך.

מל פולישוק-בלוך: שר התעשייה, המסחר והתעסוקה מנה גם את התחומים העתידיים שהם חלק של המדע.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שזאת קריאה נכונה וזהו העיתוי הנכון ללחוץ בכיוון הזה.

מל פולישוק-בלוך: הבעיה היא שיש "צביעה" של כבישים – 4 מיליארד ש"ח בערך; יש "צביעה" חלשה יותר למסילות ברזל.

מל פולישוק-בלוך: כמעט כל הסכום, 5 מיליארד ש"ח, כבר תפוס.

אהוד אולמרט: זה מה שאמרתי.

אהוד אולמרט: לכן אין לכך שום משמעות של צמיחה בהקשר של התכנית הכלכלית.

אהוד אולמרט: הכספים האלה מביאים אותנו לנקודת ההתחלה אך הם לא מרימים אותנו מהמצב שאנחנו נמצאים בו היום.

מל פולישוק-בלוך: מאחר שהלחץ צריך להיות גם בממשלה ולא רק בכנסת אני חושבת שהדרישה שלנו בוועדה, בעזרת שני השרים, שלפחות חמישית מהתקציב ה"צבוע" יהיה לתשתיות ההיי-טק והמדע היא דרישה לגיטימית ונכונה גם לפי גישתם של אנשי האוצר, ואולי בעיקר לפי גישתם.

אמיר חייק: זה יכול להיות המבנה של "יזמה 2".

מל פולישוק-בלוך: אם הבנקים היום במצב שהם לא נותנים אשראי כי הם לא סידרו ערבויות כמו שאמר השר אולמרט, על המדינה לשים את הערבות ולהשתתף בסיכון.

אהוד אולמרט: כדאי שלא נצא יותר מדי בהצהרות.

מל פולישוק-בלוך: אלה לא הצהרות, רק הצעות.

אהוד אולמרט: מניסיוני הדל קריאות של ועדות בכנסת הן אמנם חשובות, אבל בדרך כלל השפעתן מינימלית.

מל פולישוק-בלוך: לכן אני צריכה אתכם.

אהוד אולמרט: אני יודע.

אהוד אולמרט: היות שכך, אני ממליץ שלא ניכנס לנושא הערבויות של הממשלה.

אהוד אולמרט: די בכך שנתמקד בדבר אחד: רבע מההקצאה לתשתיות צריכה להגיע לתעשיות ההיי-טק, ההיי-טק והמדע, כדי שיישמר האיזון בין הליכוד לשינוי.

מל פולישוק-בלוך: את החלוקה נעשה אחר כך, זה פחות חשוב.

אליעזר זנדברג: בקדנצייה הקודמת ישבנו כאן

אליעזר זנדברג: ודנו בנושא של חוק המו"פ והוצאת הידע – ההצעה של האוצר – בנחישות מסוימת.

אליעזר זנדברג: דנו גם בהטבות המס במסלול החלופי במרכז הארץ.

אליעזר זנדברג: זה היה במסגרת ועדת המשנה, אך יושבת ראש הוועדה הראשית, חברת-הכנסת מאור, הייתה כאן.

אליעזר זנדברג: היא הנחתה את חברי-הכנסת שיושבים גם בוועדת הכספים להתנגד ליזמת האוצר.

אליעזר זנדברג: כמדומני שני החוקים לא עברו בקדנצייה הקודמת.

אהוד אולמרט: לכן היא לא פה.

מל פולישוק-בלוך: בואו נשמע את מר כהן.

אהוד אולמרט: לא אמרתי שהיא לא תהיה, דרשתי לעסוק בזה.

איציק כהן: בואו נצא מנקודת מוצא אחרת:

איציק כהן: אנחנו רוצים את העזרה שלכם להגדיר כמה פרויקטים לאומיים שיהיו בגדר השירות לאזרח.

איציק כהן: יש החלטת ממשלה מיום 22.5.02 על שיפור השירות לאזרח באמצעים הטכנולוגיים הקיימים היום; הכוונה לתהליך שיימשך פחות מעשר שנים כמו שצפוי.

איציק כהן: כמו שכבוד השר אמר אנחנו מדברים על כך שהצמיחה תהיה אולי בעוד שנה וחצי או שנתיים, אך אני מבקש לתקן תיקון קטן: יש פרויקטים שנמצאים במערכת אחרי מכרוז ומוגדרים כפרויקטים חצי לאומיים ואולי לאומיים.

איציק כהן: למרות זאת גם הם ספגו קצת מכות מהקיצוצים ומהתכנית הכלכלית.

איציק כהן: בפרויקט הזה לוקחים מוצר מדף קיים של חברה מסוימת, שעד היום עבד בתעשייה, ומשדרגים אותו לסקטור הציבורי.

איציק כהן: זהו מוצר ייחודי.

איציק כהן: בתוך שנה וחצי אפשר לייצא את המוצר הזה לכל העולם.

איציק כהן: הוא יכול להיות סכמה לכל מדינות העולם.

איציק כהן: מדובר על תשתיות של כרטיס חכם, אינטרנט ותשתיות נוספות.

איציק כהן: זה יכול להיות פלטפורמה חשובה כלפי העולם כולו.

איציק כהן: מה מקבלים מזה?

איציק כהן: ראשית אפשר ליצור תעסוקה: במקום שהפרויקטים יימשכו 10 שנים נוכל באמצעות מקורות חוץ תקציביים כמו חברות ענק להשקיע במדינה ולהעסיק קרוב ל-1,000 מובטלי היי-טק.

איציק כהן: במקום שהרכבת תרד מהמסילה וברגע מסוים, כשהשוק האמריקני יתעורר, כולם יגיעו לשם – כמו שאמר השר זנדברג – אפשר להעסיק אותם כאן היום.

איציק כהן: מדובר גם בהעסקת אברכים.

אמיר חייק: להביא אותם לאן?

אמיר חייק: לפרויקטי מחשוב של הממשלה?

איציק כהן: כן, BOT בפרויקטי מחשוב של הממשלה, כמו שניסו לעשות בפרויקט של בתי המשפט.

איציק כהן: זה קיים ועוד איך.

איציק כהן: גם הפרויקט של מרשם האוכלוסין הוא BOT, גם הפרויקט של לשכות התעסוקה הוא BOT.

איציק כהן: מכיוון שיש מצוקה תקציבית אפשר להביא חברות ענק שישקיעו בכך למשך תקופה מסוימת, עד שתהיה צמיחה כמו שאמר ממלא מקום ראש הממשלה.

מל פולישוק-בלוך: אני מבקשת שתגדיר את הפרויקטים, מר כהן.

איציק כהן: אני מציע להגדיר אותם כפרויקטים לאומיים.

איציק כהן: מדובר במערכת אחת של כל משרדי הממשלה ומערכת אחרת של שיפור השירות לאזרח.

איציק כהן: מדובר בהשקעה לטווח ארוך שיש לה החזר השקעה.

איציק כהן: ברמה הגבוהה ביותר חייבים לדאוג לבלום את הפער הדיגיטלי שקיים היום בין אזרחי מדינת ישראל בפריפריה ובמרכז.

איציק כהן: כמו שאמרו כאן אפשר לקחת אנשים מהיי-טק, אפשר לקחת מורים מובטלים או עשרות אנשים אחרים ולגרום לכך שהפער הדיגיטלי ייעלם בפריפריה.

איציק כהן: יש כוונה להקים מאה מרכזים כאלה בשכונות שבשיקום, וצריך במפורש לעצור את הנושא הזה, שלא יקצצו בו, כדי לגרום לכך שבאמת הפער הדיגיטלי ייעלם.

אמיר חייק: יש חוק שירות, זה לא סוגר שום פער דיגיטלי.

איציק כהן: זה כן סוגר.

איציק כהן: אתה לא צריך שאני אתן לך הרצאה כאן על סגירת פער דיגיטלי, יש פרויקטים שיושבים כאן אנשים שמטפלים בהם.

איציק כהן: יש להב"ה ויש מיליון ואחד פרויקטים אחרים.

אהוד אולמרט: אנחנו מתכוונים להשתמש באגף להכשרה מקצועית.

אהוד אולמרט: בהנחה שאחרי שכל הסכסוכים ייגמרו ונגיע להבנה כלשהי עם ההסתדרות היא גם תתיר לעובדי המשרד לדבר עם השר שלהם, אנחנו באמת מתכוונים להשתמש באגף להכשרה מקצועית בצורה מושכלת.

מל פולישוק-בלוך: זה דבר שאפשר גם להפריט.

איציק כהן: מנהלת האגף יושבת כאן.

איציק כהן: עד היום קיימנו הכשרה של 80 מובטלי היי-טק.

איציק כהן: זה נעצר בגלל הקיצוצים.

איציק כהן: אבל הם הקימו את כל התשתית.

מל פולישוק-בלוך: המבנה הזה מנוצל במלוא הפוטנציאל שלו?

איציק כהן: מנוצל, ---

איציק כהן: אני רוצה להציג שתי דוגמאות שקרובות לשר אולמרט.

איציק כהן: בתור ראש העיר ירושלים לשעבר, אני רוצה להציג פרויקט אחד שיכול לחסוך מיליארדים: כוונתי למיפוי הגאוגרפי של כל מדינת ישראל.

איציק כהן: כל גוף השקיע קרוב למיליארד ש"ח במשך כל התקופות של הפרויקט הזה.

איציק כהן: הקמת מערכת גאוגרפית משותפת אחת לכל משרדי הממשלה ולכל הגופים במדינת ישראל יכולה לתת תועלת אדירה.

אהוד אולמרט: הקמנו דבר כזה בירושלים.

איציק כהן: אז למה לא לקחת את המוצר שלך ולתת אותו לכל הרשויות?

אהוד אולמרט: אני בהחלט בעד זה.

אהוד אולמרט: אני ממליץ לך לעשות את זה.

אהוד אולמרט: אני מקווה שעיריית ירושלים תגבה את המחיר שראוי לגבות על כך.

אהוד אולמרט: באמת הקדמנו את הממשלה בהרבה תחומים.

מל פולישוק-בלוך: תודה מר כהן.

מל פולישוק-בלוך: השר אולמרט, עכשיו, אחרי שעשית את הניסוי המוצלח, תעשה את זה בכל הארץ.

מל פולישוק-בלוך: אבל אתם צריכים ללחוץ על האוצר.

מל פולישוק-בלוך: נשמע את מר יורם אורון.

אהוד אולמרט: אני מתנצל אבל אאלץ לעזוב בקרוב.

יורם אורון: אני זקוק לשלוש דקות מזמנך, השר אולמרט.

יורם אורון: אחרי שהשרים הסכימו שהטכנולוגיה העילית היא קטר הצמיחה היחיד אולי שיש למדינת ישראל אני רוצה להזכיר לכם כמה מספרים.

יורם אורון: אני מנהל קרן הון סיכון בשם "ורטקס".

יורם אורון: אני יושב כאן כנציג איגוד קרנות הון הסיכון.

יורם אורון: אומר כמה מילים על הקרן: היא מנהלת 650 מיליון דולר.

יורם אורון: מקורות ההון שלה הם 12 חברות יפניות, והידועות שבהן הן "היטאקי", - - -, ממשלת סינגפור – שאני מבין שאתה רוצה לבקר שם.

אהוד אולמרט: אני גם שמעתי על זה היום.

יורם אורון: אם אתה מתעטש בכניסה סוגרים אותך לשבועיים.

יורם אורון: עוד ממקורות הקרן: חברות אמריקניות וכל הבנקים הישראליים.

יורם אורון: המספרים של התעשייה הזאת בעשר השנים האחרונות הם 10 מיליארד דולר גיוס בחוץ לארץ, 9 מיליון דולר של הנפקות,

אהוד אולמרט: מיליארד.

יורם אורון: כ-17 מיליארד דולר של מיזוגים ורכישות.

יורם אורון: אנחנו מניחים שכמה עשרות אחוזים מזה נשארו במערכת בארץ.

יורם אורון: צריך לזכור ש-80% ממבנה העלויות של 1,000 חברות ההיי-טק הנתמכות הוא אחוז ניכר של שכר, ובשל מדיניות המיסוי בארץ ביום שהסכומים משולמים לעובדים 50% מהם נשארים כאן.

יורם אורון: צריך לזכור שמלאי הכסף שבידי הקרנות, שהן מקור ההשקעה העיקרי, יאזל בשנת 2004.

יורם אורון: אחר כך נעמוד בפני שוקת שבורה.

יורם אורון: יש 1,000 חברות שמקור הגיוס העיקרי שלהן היום הוא הון סיכון.

יורם אורון: אין בנקים, אין הלוואות.

אהוד אולמרט: כלומר אתה תומך בהקמת "יזמה 2".

יורם אורון: זה רק אחד הצעדים שצריך לנקוט, ולא בסכום של 30 מיליון אלא בסכום של 300 מיליון.

אהוד אולמרט: הנתון הזה מיוחס למשרד אחר, לא אלינו.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו נשארים כאן עם שני מנכ"לים של משרדו של השר וגם מנהל מרכז ההשקעות יושב אתנו, כך שהדברים יגיעו גם לאזני השר, כך אני מקווה.

לאה נס: אני מבקשת להעיר הערת אגב: שר המדע והטכנולוגיה נתן את הדוגמה של ננו-טכנולוגיה, דבר שהגענו אליו ראשונים אפילו לפני אמריקה.

לאה נס: אבל אני חוששת מאוד מה יהיה בעשור הבא.

לאה נס: אמנם סימנו את זה ראשונים ואנחנו עושים כאן מחקרים, אך השאלה היא איפה יהיה העולם בתחום זה בעוד עשור ואיפה נהיה אנחנו.

לאה נס: נתנו כאן דוגמאות לעזרה למפעלי ההיי-טק.

לאה נס: אבל אם לא יצא מכאן שינוי בתחום של ננו-טכנולוגיה לא יהיה אפשר לדבר על תשתיות ברמות של תשתית לאומית.

לאה נס: אם לא נגיע לרמה הזאת תמיד נחזור לפגישות ולישיבות האלה, לשאלה איך אנחנו מתגברים על משבר זה או אחר.

מל פולישוק-בלוך: זה תלוי בנו, אנחנו מי שמצביעים בעוד יומיים.

לאה נס: השינוי לא יהיה בעוד יומיים, לא בזה נעשה את הצעד.

מל פולישוק-בלוך: עוד יומיים תהיה הקריאה הראשונה, אחר כך אפשר יהיה להשפיע.

רמי גוזמן: אני מ"מוטורולה", אני שייך לתעשיית התקשורת והאלקטרוניקה.

רמי גוזמן: נמצא כאן מר אורי הר מאיגוד תעשיות האלקטרוניקה והמידע.

רמי גוזמן: בסך הכול יש בישראל תעשייה מאוד חזקה.

רמי גוזמן: נכון שמאז 2000-2001 היו ירידות גדולות מאוד, אבל המגמה ארוכת הטווח משנות התשעים ועד היום מראה שבסך הכול התעשייה הזאת מציגה יציבות וגידול עקיב.

רמי גוזמן: בשנת 2002 הייתה נפילה גדולה לעומת 2001 ו-2000 אבל לעומת שנת 1999 יש פחות או יותר גידול עקיב.

רמי גוזמן: לכן אנחנו מייצגים בעצם תעשייה חזקה מאוד.

מל פולישוק-בלוך: אבל יש עשרות אלפי מובטלים של היי-טק, ולא 7,000 איש.

מל פולישוק-בלוך: אין 20,000 מובטלים לפחות, שעזבו גם את הארץ?

קריאה: לא.

רמי גוזמן: התעשייה שמוגדרת כתעשיית האלקטרוניקה והתקשורת, התעשייה שמאוגדת באיגוד תעשיות האלקטרוניקה והמידע, הגיעה ל-13-14 מיליארד דולר בשנים 2000-2001.

רמי גוזמן: הועסקו בה באופן ישיר 67,000 איש.

רמי גוזמן: אני לא מדבר על נותני שירותים וכולי.

רמי גוזמן: אם נשתמש במונחים של מר יורם אורון נגיע ל-120,000 איש או משהו כזה.

רמי גוזמן: אבל באופן ישיר התעשייה הזאת שילמה משכורות ל-67,000 עובדים.

רמי גוזמן: היום היא משלמת משכורות בערך ל-55,000 איש.

מל פולישוק-בלוך: בשביל זה אנחנו כאן.

רמי גוזמן: בשעתו הוגשה תכנית, ואפשר להגישה שוב.

רמי גוזמן: המפעלים הגדולים בתוספת החברות שמייצג מר אורון יכולים אפילו להתחייב על זה.

רמי גוזמן: צריך לזכור שעל כל דולר שהמדען הראשי נותן החברה צריכה לגייס דולר וחצי.

רמי גוזמן: הבעיה ניתנת לפתרון, צריך רק למצוא איך לעשות את זה, צריך רצון טוב, נחישות.

אמיר חייק: נקבעה פגישה אצל שר התעשייה, המסחר והתעסוקה בעניין זה.

מל פולישוק-בלוך: למתי?

מל פולישוק-בלוך: בימים הקרובים?

מל פולישוק-בלוך: תודה.

מל פולישוק-בלוך: אני מבקשת לסיים כי יש עוד דוברים.

רמי גוזמן: נקודה נוספת חשובה מאוד היא שהתמיכה באמצעות המדען הראשי היא מחולל הצמיחה המהיר ביותר שיש.

רמי גוזמן: אין כאן בעיות של מכרזים – בחברות יש בדרך כלל פרויקטים שערוכים לכך.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו רוצים להכפיל יזמות מסוג זה.

רמי גוזמן: בעיה נוספת שצריך להחליט בה היא בעיית החקיקה – חוק עידוד השקעות הון, שהוזכר כאן.

רמי גוזמן: אם מסתכלים ממעוף הציפור על העניין מה שחשוב באמת הוא העסקת העובדים ומס ההכנסה שהם משלמים.

רמי גוזמן: חברה מהסוג שלנו משלמת מס הכנסה ומסים אחרים בסכום של כ-90 מיליון דולר.

רמי גוזמן: כמות ההטבות שהיא מקבלת היא אולי 10% או 15% מזה.

רמי גוזמן: זה בטל בשישים.

רמי גוזמן: אם מרכיב ההטבות יבוטל, ייעלם חלק גדול מ-90 המיליון.

רמי גוזמן: לכן מהבחינה הלאומית העסק הזה הוא מנוף רציני מאוד, ויהיה מאוד לא נבון אם מישהו יחליט לבטל את ההטבות האלה, גם במרכז – ושם אני לא קליינט – וגם באזורים אחרים.

מל פולישוק-בלוך: תודה רבה.

מל פולישוק-בלוך: נשמע את מר ניר ברקת, גם הוא ירושלמי, כמו השר אולמרט.

30700: אחר צהריים טובים לכולם.

30700: אני מנכ"ל לשעבר בקרן הון סיכון BRM קפיטל.

30700: ברשותכם אני רוצה לומר כמה דברים במקרו, ואחר כך אתן זווית ראייה אחרת לכל התהליך שמתואר כאן.

30700: כשמדובר בהיי-טק או בביוטכנולוגיה – וענפי ההיי-טק הם ענפים משמעותיים מאוד – בחלק מהמקרים אנחנו נמצאים בשוק משוקלל, ואין מחסומים ובעיות.

30700: במקומות כאלה תעזור קצת תוספת של דלק, כמו שתיאר ידידי מ"מוטורולה" – תוספת של 100 מיליון דולר למדען הראשי.

30700: אפשר לראות שתוספת כזאת היא בעצם הלוואה, אפשר לקבל אותה בחזרה בריבית דריבית.

30700: זאת השקעה נכונה של מדינת ישראל ויצירת צמיחה במערכת שבה השוק משוקלל.

30700: אני רוצה לגעת בפן אחר, וגם אותו הזכיר השר אולמרט, כוונתי למקומות בעלי עדיפות לאומית או הפריפריה או ערים כמו ירושלים וכיוצא באלה.

30700: אנחנו צריכים להסתכל על המבחן הרלטיבי, מה מצבה של הפריפריה אל מול המרכז, כמו שיש לבחון מה מצבה של ישראל מול מקומות אחרים בעולם.

30700: עלינו לדאוג לכך שבמקום שאנחנו רוצים שתתפתח תעשייה לפחות נסיר מכשולים ולחלופין נשקיע ונייצר תמריצים שמספקים את הסחורה.

30700: יזמים שרוצים לפתוח את עסקיהם צריכים להגיע ל-40 עד 60 כתובות.

30700: בממשלת ישראל יש הכול: סיוע של המדען, סיוע אחר – בלי עין הרע יש הרבה מאוד גורמים וגופים.

30700: שלא לדבר על הרשות המקומית, שבה צריך לפתוח את העסק, ולקבל רישיון עסק, להגיע למשטרה, למכבי האש – כלומר 40-60 גורמים.

30700: איך פותרים את הקומפלקס הזה, שיש בו הכול אבל מרוב עצים לא רואים בו את היער?

30700: איך מפשטים את התהליך בתפיסת לקוח עניינית מאוד?

איציק כהן: באתר משרד התעשייה והמסחר מופיעות כל האופציות שאתה מדבר עליהן.

30700: יש לי חדשות בשבילך: זה באתר, אבל לא בשטח.

30700: מי שמדבר עם יזמים ועם אנשי עסקים מבין שתאוריה לחוד ופרקטיקה לחוד.

30700: מי שרוצה להקים עסק בעיר כמו ירושלים או בפריפריה – ובעצם ליצור צמיחה – מגיע ל-3-4 יזמים בירושלים ושואל אותם איך זה לפתוח עסקים בירושלים.

30700: חשבו מה צריך לעשות יזם היי-טק שיש לו אפשרות לפתוח עסק בישראל או בניו יורק, או בעמק הסיליקון.

30700: קודם כול הוא הולך לתחקר את החבר'ה ולשאול אותם איך זה לפתוח עסקים בישראל לעומת עמק הסיליקון.

30700: זאת נקודת תורפה קשה מאוד שלנו.

מל פולישוק-בלוך: הוא הולך להרצליה.

איציק כהן: צריך להעביר את "צ'ק פוינט" מחיפה לירושלים.

30700: זה לא הפתרון.

30700: בצפון קרוליינה הרשות המקומית היא הכתובת שעושה אינטגרציה בין כל מערכות השלטון.

30700: היא מכירה כל יזם ויזם, פורשת לו שטיח אדום, עוסקת בשיווק.

30700: היא המייצגת את הממשלה מבחינתו, כדי להקל עליו את החיים.

איציק כהן: אני מבקש להגיב.

איציק כהן: יש ועדה לאומית לטכנולוגיות המידע.

איציק כהן: אנחנו מצרפים אותך לוועדה, מר ברקת.

מל פולישוק-בלוך: שמעת, מר ברקת?

מל פולישוק-בלוך: היה שווה לבוא.

מל פולישוק-בלוך: זאת ועדה חשובה מאוד.

מל פולישוק-בלוך: הוזכרו כאן עוד נושאים חשובים: ננו-טכנולוגיה, ביוטכנולוגיה.

מל פולישוק-בלוך: כמו שאמרתי קודם נקיים דיון מעמיק יותר בכל אחד מהתחומים האלה.

מל פולישוק-בלוך: השר זנדברג הזכיר קודם שהוא עמד בראש ועדת המשנה להיי-טק בקדנצייה הקודמת.

מל פולישוק-בלוך: הסיבה שלא רציתי להקים ועדת משנה היא שאני חושבת שהנושאים חשובים מאוד, ואני רוצה שכל הוועדה כולה תעסוק בהם ותקדם אותם.

מל פולישוק-בלוך: נמשיך הלאה עם מר אבי הראבן, מנהל סוכנות החלל.

אבי הראבן: שלום.

אבי הראבן: אני רוצה לדבר על צמיחה, אבל יש צמיחה ישירה – ואנחנו מדברים רק על צמיחה ישירה וגלויה – ויש צמיחה עקיפה.

אבי הראבן: כאן מדובר בטווח הארוך, כדי שבעוד עשר שנים לא תתכנס ועדה כלשהי ותשאל מה עושים הלאה.

אבי הראבן: מישהו יסתכל אז בפרוטוקול ויראה שאנחנו תקועים עם מה שהיה לפני עשר שנים.

אבי הראבן: יגידו שם שאין אנשים, שכולם ברחו לחוץ לארץ.

אבי הראבן: כדי שנדבר על הצמיחה צריך לדבר על התשתית.

אבי הראבן: היום היה יום עיון באוניברסיטת תל-אביב בנוגע לטכנולוגיות עתידיות.

אבי הראבן: פרופ' הררי דיבר מאוד בהתלהבות וציין את חינוך הנוער.

אבי הראבן: הנוער הזה בעוד 15 או 20 שנה יהיו מי שיקבעו את מקומנו במפת העולם בנושא ההיי-טק.

אבי הראבן: את הנוער הזה צריך לחנך.

אבי הראבן: כל גופי החלל שציינתי קודם משקיעים מיליארדים בנושא החינוך – באמצעות החלל, כי הוא נושא שמושך את הנוער.

מל פולישוק-בלוך: אלה תחומים חשובים אחרים.

אבי הראבן: הם חשובים, אני לא מזלזל בשום דבר אחר.

אבי הראבן: אבל אנחנו שוכחים את הדבר שלא נותן את הדיבידנד היום-יומי אלא תהיה ממנו תועלת רק בעוד כמה שנים.

אבי הראבן: אני חושב שמהוועדה צריכה לצאת קריאה לממשלה גם בנושא הזה.

אבי הראבן: אני פונה גם לתעשיות: באמצעות הנושא הזה יוכלו הילדים שלהם והנכדים שלהם להמשיך את הקו שהם נקטו.

מל פולישוק-בלוך: נכון מאוד.

מל פולישוק-בלוך: ראיתי אתמול נתון שלפיו במהנדסים אנחנו מקום ראשון בעולם.

מל פולישוק-בלוך: זה נכון?

קריאה: באופן יחסי.

מל פולישוק-בלוך: ברור, במספר המהנדסים ל-10,000 איש.

קריאה: אך גם באופן מוחלט אנחנו מעצמה.

מל פולישוק-בלוך: המהנדסים האלה הם באמת פרי החינוך הקודם; חלק גדול מהם לא מישראל, כמובן, אבל הם פרי החינוך בעבר.

אמיר חייק: תראי מה קורה לרמות הלימוד במתמטיקה, חברת-הכנסת פולישוק-בלוך.

מל פולישוק-בלוך: זה בדיוק מה שרציתי לומר.

מל פולישוק-בלוך: נוכח מה שקורה לחינוך המדעי במדינה – והמקום שלנו בעולם במתמטיקה הוא תוצר של החינוך הזה – המדענים והמהנדסים והאחרים בדור הבא כבר לא יביאו אותנו למקום הראשון.

אמיר חייק: המחסור בהם יהיה התוצאה של היום.

מל פולישוק-בלוך: בדיוק.

מל פולישוק-בלוך: לכן אנחנו חייבים לשים את הדגש על כך.

מל פולישוק-בלוך: כשדיברתי על חלק מהסכום הכולל – אני דיברתי על חמישית והשר העלה את הסכום לרבע – התכוונתי לכל המרכיבים, כולל חינוך.

מל פולישוק-בלוך: אם מאות ואולי אלפי המובטלים בהיי-טק היום ייכנסו לבתי הספר, ייכנס לשם "דם טרי".

מל פולישוק-בלוך: אין לי שום דבר נגד מורות, אבל מורה לתנ"ך שעברה קורס במחשבים לא מלמדת מחשבים, בכל הכבוד.

רמי גוזמן: התעשייה יזמה פרויקט ששמו "3-5 יחידות".

רמי גוזמן: אשתו של אחד היזמים הגדולים של הפרויקט נמצאת כאן, גברת יערה ינאי.

אליעזר זנדברג: היא יושבת כאן מתוקף תפקידה היא.

מל פולישוק-בלוך: הכוונה למר ינאי?

מל פולישוק-בלוך: הוא הבטיח שיבוא.

מל פולישוק-בלוך: אני מכירה את העניין ואני רוצה לתגבר אותו.

מל פולישוק-בלוך: יש המון אנשים שרוצים לדבר.

מל פולישוק-בלוך: אני מבקשת מכולם לומר את הדברים ב-2-3 דקות ולא יותר.

אסתי פפר: אני יושבת ראש האיגוד הישראלי למחשבים וחינוך.

אסתי פפר: אני מעורבת שנים רבות בחינוך לטכנולוגיה, דווקא שני האנשים שדיברו – מר רמי גוזמן מ"מוטורולה" ומר ניר ברקת – עשו פרויקטים מאוד יפים בחינוך אבל הם לא מדברים על זה.

אסתי פפר: מר גוזמן התחיל להזכיר זאת, אבל אני מכירה את מה שעשה גם מר ניר ברקת בירושלים.

אסתי פפר: לי היה ברור שחינוך הוא חלק מהתשתיות.

אסתי פפר: לא חשבתי שצריך בכלל להזכיר זאת, לכן ישבתי בשקט עד עכשיו – בדרך כלל אני לא שותקת.

אסתי פפר: זאת תשתית.

אליעזר זנדברג: בחינוך אין די פועלים סינים ורומנים שיוציאו את הכסף לחוץ לארץ.

קריאה: אז לא צריך רבע.

אסתי פפר: אם לא נגדיר את החינוך כחלק מתשתית, כמו שמדברים על פס רחב ועל כל דבר אחר, כל שאר התשתיות הטכניות והטכנולוגיות לא שוות כלום.

אסתי פפר: לא יהיה מי שישתמש בהן.

אסתי פפר: דווקא היום, ערב יום השואה, אני רוצה לומר: העם היהודי היה תמיד ידוע בחשיבות שייחס לחינוך.

אסתי פפר: איפה היינו במתמטיקה פעם ואיפה אנחנו היום?

אסתי פפר: וזה לא עניין של תחרות, אלא זה נוגע לשאלה מה יהיה.

אסתי פפר: מישהו שאל איפה נהיה בעוד עשרים שנה, ואני שואלת איפה נהיה בעוד חמש שנים.

אסתי פפר: בואו נגדיר זאת בוועדה: החינוך הוא חלק מהתשתיות.

מל פולישוק-בלוך: את צודקת בוודאי בנוגע לתשתיות החינוך, אבל החינוך מקבל את התקציב הגדול ביותר מכל המערכות שיש במדינת ישראל.

אסתי פפר: לא בכיוון הזה.

מל פולישוק-בלוך: מכיוון שאני לא רוצה להסיט את הנושא הזה לכיוון הזה, אני אומרת שהתשתית היא של ההיי-טק, של הטכנולוגיה.

מל פולישוק-בלוך: זה המיקוד שלנו כאן.

מל פולישוק-בלוך: מכאן אנחנו מוציאים זרוע לחינוך כדי לפעול שם.

מל פולישוק-בלוך: אין לחכות לכך שהחינוך ידאג להיי-טק.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה ללכת בכיוון ההפוך, וָלא לא נקבל שום דבר.

יואב שכטר: אני מנכ"ל "פארמה ישראל", שמאגדת תחתיה 16 חברות תרופות, חברות בת של חברות תרופות בין-לאומיות גדולות בעולם.

יואב שכטר: חברות התרופות משקיעות 40 מיליארד דולר בשנה בעולם כולו.

יואב שכטר: אחת המטרות של "פארמה" היא שחלק גדול יותר של העוגה הזאת יגיע לישראל.

יואב שכטר: היום מגיעים רק כ-150 מיליון דולר, לצערנו.

ג'מאל זחאלקה: לאיפה הם מגיעים?

ג'מאל זחאלקה: לשוק הפרטי, לאוניברסיטאות, למחקר?

יואב שכטר: הם מגיעים לקהילה הרפואית, לאוניברסיטאות, למחקר, להשקעות בחברות ישראליות – הם מתפזרים.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו יודעים את זה.

מל פולישוק-בלוך: אני מציעה לדבר על דברים שאיננו יודעים.

יואב שכטר: אסיים את המשפט: התעשייה הזאת נשענת על זכויות הקניין הרוחני והתעשייה נוטה שלא להשקיע ולא לממש את פוטנציאל ההשקעות במדינות שהיא תופסת כמדינות שאינן מכבדות זכויות קניין רוחני.

ג'מאל זחאלקה: לא הבנתי את הנקודה.

קריאה: אין מה להבין את הנקודה, היא פשוט לא מבוססת על מציאות.

מל פולישוק-בלוך: לא, אנחנו לא פותחים את הנושא הזה.

מל פולישוק-בלוך: נקיים דיון מפורט בתחום שלכם ואז נשאל את כל השאלות.

מל פולישוק-בלוך: חבר-הכנסת זחאלקה מבקש להתייחס לדברים ואחר כך נשמע את חבר-הכנסת יאסינוב.

ג'מאל זחאלקה: רציתי לדבר על דברים אחרים.

ג'מאל זחאלקה: אני רוקח במקצועי, עסקתי גם בדברים האלה ואני ממש מופתע מהם, אבל זה לא העניין.

מל פולישוק-בלוך: זה כבר כתוב בתנ"ך.

ג'מאל זחאלקה: הערה שנייה: דיברו כאן על צמיחה של היי-טק.

ג'מאל זחאלקה: אם אנחנו לא רוצים ליפול בפח הפטישיזם של הטכנולוגיה צריכים לראות את האדם.

ג'מאל זחאלקה: בסופו של דבר צריך לראות איך הדברים ישרתו את החברה.

ג'מאל זחאלקה: כי יכולים להיות מצבים שהפיתוח לא ישרת את החברה אלא ישרת קבוצה די קטנה בצפון תל-אביב או במקומות מסוימים בארץ.

ג'מאל זחאלקה: יכולים להתפתח מצבים שבהם דווקא תעשיית ההיי-טק תגביר את הפערים בחברה הישראלית בצורה בלתי רגילה.

ג'מאל זחאלקה: לכן אם החברות דורשות כסף ממשלם המסים הישראלי ומההון הציבורי צריך לכוון אותן גם להשקעה בפריפריה.

מל פולישוק-בלוך: בפתח דבריי אמרתי שצריך להשקיע גם בדברים האלה.

מל פולישוק-בלוך: אגב, ביום ראשון הוועדה יוצאת לסיור בחממות טכנולוגיות בפריפריה הרחוקה ביותר – רמת הגולן, צפון הארץ, קריית שמונה, שפערם – שזה לא יישוב על טהרת האוכלוסייה היהודית.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו בהחלט מודעים לדברים ואנחנו חושבים שצריך להשקיע בכך.

אמיר חייק: לא התכוונתי לדבר בשלב הזה אבל אני חייב להגיב.

אמיר חייק: אני אמיר חייק, ומי שלא מכיר אותי – חבל, כי אני עוזב בעוד יומיים.

אמיר חייק: אני מנכ"ל משרד התעשייה והמסחר.

אמיר חייק: תאמינו לי שמכירים אותי די אנשים.

אמיר חייק: לצדי יושב רענן דינור, מחליפי בתפקיד בעוד יומיים.

אמיר חייק: משרד התעשייה והמסחר ניסה בשנים האחרונות כל מיני פרויקטים שהוא יזם.

אמיר חייק: בשנתיים האחרונות פעל פרויקט עידוד, עד שהוא הופסק השנה.

אמיר חייק: היו בפרויקט שלושה יישובים לא יהודיים ובשנתיים האחרונות היו בו מעל 12 יישובים.

מל פולישוק-בלוך: לכך אני רוצה להוסיף את מה שאמרתי בתחילת דבריי:

מל פולישוק-בלוך: אנחנו צריכים לעודד אוכלוסיות חדשות להיכנס לתחום – נשים, ערבים וחרדים.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שזאת הדרך גם ליצור אינטגרציה בין האוכלוסיות השונות במדינת ישראל.

יגאל יאסינוב: למען האמת קצת הופתעתי.

יגאל יאסינוב: נכחתי בישיבה כזאת לפני כשנה, ישיבה שיזם השר זנדברג כיושב ראש ועדת ההיי-טק.

יגאל יאסינוב: בצרפתית יש מילה שמתאימה לזה: "דז'ה וו".

יגאל יאסינוב: כאילו לא השתנה כלום; כאילו לא יצאנו מכאן – אולי הפנים קצת השתנו.

יגאל יאסינוב: אני כבר הפכתי לחבר-כנסת, אולי זה השינוי היחיד.

מל פולישוק-בלוך: זה שינוי משמעותי.

יגאל יאסינוב: אני לא מאמין בדיבורים.

יגאל יאסינוב: אני חושש, לצערי הרב, שבעוד שנה נגיע ותהיה ישיבה כזאת עם אותם טיעונים.

יגאל יאסינוב: אני לא מאמין – לא בגללך, חברת-הכנסת פולישוק, ולא בגללךָ.

יגאל יאסינוב: לצערי הרב, כשמדברים על דברים גדולים לא יוצא כלום.

יגאל יאסינוב: בואו נדבר על פרויקטים, בואו נחשוב במה אפשר להתנגד היום.

יגאל יאסינוב: אני באתי הנה פחות כדי לדבר ויותר כדי ללמוד.

יגאל יאסינוב: יש לי שאלה, ולצערי הרב המדען הראשי של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה איננו כאן.

יגאל יאסינוב: אפנה את השאלה לנציגים.

יגאל יאסינוב: יש קרן של 50 מיליון דולר לעידוד חברות הסטארט-אפ.

אמיר חייק: הקרן נקראת קרן ה-seed ויש בה 50 מיליון ש"ח.

יגאל יאסינוב: השאלה היא כמה מהם השקעתם בשנה שעברה, לכמה אחוזים הגעתם?

יגאל יאסינוב: האם אתם מתכוונים להוריד קצת את הקריטריונים כדי לתת לחברות החדשות אפשרות לקבל את הכסף?

אמיר חייק: אני חושב שיש כאן חוסר הבנה בנוגע למטרה של קרן ה-seed.

אמיר חייק: המטרה היא להוריד את הסיכון לגופי השקעה בבואם להשקיע בחברות שבהן ב-early stage.

אמיר חייק: למעשה בממשלה משקיעים דולר מול דולר עד מיליון דולר בשנתיים ונותנים אפשרות לגורם המשקיע לקנות אותנו במחיר שבו נכנסנו.

אמיר חייק: בינתיים היו השקעות בשתי חברות.

אמיר חייק: הקרן התחילה לפעול ממש לפני שלושה חודשים, אחרי שהיא גמרה את כל הסיבוב האופרטיבי.

אמיר חייק: היו כבר שתי השקעות והשבוע באות לדיון עוד חמש חברות.

אליעזר זנדברג: מהם סדרי הגודל של ההשקעות?

אמיר חייק: ההשקעות הן עד מיליון דולר בשנתיים.

אמיר חייק: זה מגיע לתקרה הזאת.

אמיר חייק: יושבת כאן נילי רונן-שלו, מנהלת הקרן.

אמיר חייק: היא יכולה לתת יותר פרטים בעניין זה.

אמיר חייק: יש כלים אחרים – המדען הראשי – שעיסוקם בחברות סטארט-אפ ובסיוע במו"פ ולאו דווקא בעידוד השקעה בחברת seed.

אמיר חייק: אפשר לתת את כל הנתונים האלה לוועדה.

אמיר חייק: אני מניח שהמדען הראשי ישמח מאוד להציג לפניכם את חלוקת התקציב שלו.

מל פולישוק-בלוך: טוב, זה לדיון ספציפי יותר.

יאיר אופק: אני משנה למנכ"ל מכון היצוא.

יאיר אופק: אני רוצה להעלות עוד פן אחד: נבנה כאן תשתיות, נכין כאן את הכול, אבל עיקר התפוקה של תעשיית ההיי-טק הוא ליצוא.

יאיר אופק: עלינו להכניס את תשתיות היצוא לתחום התשתיות.

יאיר אופק: הכוונה לכל הסיוע שאנחנו יכולים לתת ליצואנים.

יאיר אופק: דיברו על המדען הראשי.

יאיר אופק: המדען הראשי מקבל את מה שהוא מקבל.

יאיר אופק: ידוע בעולם שעל כל דולר שנותנים למחקר ופיתוח צריך לתת 5 עד 12 דולר לשיווק.

אמיר חייק: סליחה, באיזה גוף אתה?

יאיר אופק: אמיר חייק היה מנכ"ל מכון היצוא עד לפני שנתיים, לכן הוא מרשה לעצמו.

מל פולישוק-בלוך: לכן הוא מוריד לכם?

יאיר אופק: לא, הוא לא הוריד לנו.

יאיר אופק: אנחנו נכין את התשתיות ונכין את המהנדסים ונכין את התלמידים – ונכין אותם לחוץ לארץ, כי ייקחו אותם.

מל פולישוק-בלוך: מה אתם צריכים?

יאיר אופק: לא אגיד כרגע כמה כסף צריך, אך תחום היצוא חייב להיות חלק אינטגרלי מכל הדיון כאן.

יאיר אופק: וָלא אין תקומה לענף היי-טק.

אמיר חייק: השיווק הוא החוליה החלשה של כל שרשרת המו"פ–השקעות.

אמיר חייק: זאת חוליה חלשה מאוד מאוד.

מל פולישוק-בלוך: כלומר להכפיל את הסכום של 1.8?

אורי הר: אבל אפשר להגדיל רק עד הכמות שהתעשייה יכולה לתת בהשתתפותה.

אורי הר: לכן אמר נכון רמי גוזמן כשהוא דיבר על 100 מיליון.

אורי הר: הממשלה יכולה לשים מיליארד, אבל התעשייה משתתפת.

מל פולישוק-בלוך: שמעתי שהמדען הראשי, שהוא חדש יחסית, מדבר על 300 מיליון ש"ח.

קריאה: זה סכום סביר.

אמיר חייק: המדען הראשי דיבר על ה-capacity של המשק.

שלמה גרדמן: בשנים האחרונות הקרן הצטמצמה ואני מדבר כעת על הרחבה שלה.

שלמה גרדמן: אני חושב שכדאי גם לקחת 2-3 תחומים או ענפים שיש לנו יתרון יחסי בהם – תכנה, תכנון שבבים, ננו-טכנולוגיה.

שלמה גרדמן: כדאי להתמקד בתחומים האלה, שיש לנו בהם יתרון יחסי, ולא להשקיע את הכסף בכל התחומים אלא בתחומים שנוכל לתפוס בהם יתרון יחסי בעולם.

חנוך מליס: אני מפורום תעשיית האלקטרוניקה.

חנוך מליס: יש לי שלושה מפעלים בארץ, שהעסיקו בעבר 300 איש.

חנוך מליס: היום הם מעסיקים פחות ממאה איש.

חנוך מליס: אני לא יודע כמה תעשיינים עצמאיים ופרטיים יש כאן, אני אחד מהם.

קריאה: לא מענקים, הטבות מס.

חנוך מליס: לזה התכוונתי.

חנוך מליס: אמרו שאנחנו משקיעים דולר ומקבלים 15 דולר ביצוא.

חנוך מליס: מדברים שרוצים כסף לקרן היצוא.

חנוך מליס: רבותיי, אם אנחנו לא נשמור על היצוא בארץ ונאפשר להוציא 10% החוצה – השמיים הם הגבול.

חנוך מליס: אי-אפשר לאפשר לחברה לייצא 10%.

חנוך מליס: איש לא יודע למדוד את זה.

מל פולישוק-בלוך: כלומר לפתוח את זה?

חנוך מליס: לא, לסגור את זה.

חנוך מליס: כמו שהיה עד היום.

חנוך מליס: כל קרנות הון סיכון יזיעו קצת יותר ויביאו כסף.

חנוך מליס: אם נפתח את ה-10% האלה תהיה פריצה.

אמיר חייק: הכוונה היא לאלץ ייצור בארץ?

חנוך מליס: נכון, רק דרך אילוץ ייצור בארץ.

חנוך מליס: בואו ניתן הטבות לייצור בארץ.

קריאה: מפסידים שווקים.

חנוך מליס: רק על-ידי כך שנייצר בארץ את הפקטורים האלה שנותנים לנו, המכפלות הגדולות הן שנותנות את זה.

חנוך מליס: אם ישבו 1,000 מהנדסי פיתוח ב"מוטורולה" והם יעלו 10 מיליון דולר, הם יחזירו למדינה 5 מיליון דולר לכל היותר.

חנוך מליס: איפה המנופים שמהם ניקח את מס ההכנסה?

חנוך מליס: זה יהיה נזק שנבכה עליו.

מל פולישוק-בלוך: תודה רבה.

מל פולישוק-בלוך: יש עוד מישהו שרוצה לדבר?

שרה חורש: אני מנהלת האגף להכשרה במה שהיה משרד העבודה והרווחה והיום הוא חלק ממשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

שרה חורש: דיברו כאן על תשתיות של כוח אדם.

שרה חורש: אני לא מדברת על כך שבשנה האחרונה שמרו על תקציב ההכשרה של כוח האדם לתעשייה ולחברות ולכל הטכנולוגיות; השנה קיצצו בהרבה מאוד ממנו.

שרה חורש: יושבת-ראש הוועדה אמרה שעכשיו היא רוצה לבקש אבל אנחנו כבר נמצאים בפיגור.

מל פולישוק-בלוך: אז לא לבקש?

שרה חורש: אני מסכימה אתך.

שרה חורש: בשנה האחרונה לקחנו אנשים שפוטרו מהיי-טק ופתחנו כיתות לימוד למורים במקצועות הטכנולוגיים, רובם עובדים.

שרה חורש: עשינו את זה.

שרה חורש: רצינו להכשיר עוד אך כפי שהסבירו זה לא יכול היה להמשיך.

שרה חורש: הקריאה צריכה לצאת מכאן.

שרה חורש: בזמן שיש ירידה כזאת במשק צריך להגביר את ההכשרה המקצועית, את ההסבה המקצועית, ולתת הרבה יותר משאבים לכוח אדם מאשר לכבישים.

מל פולישוק-בלוך: אני מסכימה אתך לחלוטין, תודה רבה.

אורי הר: אני מנכ"ל איגוד תעשיות האלקטרוניקה והמידע.

אורי הר: בהתחלה אני רוצה אך ורק להודות לשר זנדברג.

אורי הר: אני חושב שהייתה לנו תקופה נהדרת בשנה הקודמת, אני חושב שזה יימשך גם עכשיו.

אורי הר: אני חושב, בשם כולנו, שתרמת המון.

קריאה: אנחנו מקווים שהוא ימשיך.

אורי הר: נכון, בתפקיד של שר.

אורי הר: היו כמה תכניות להכשרת מהנדסים מפוטרים להוראה, שמשרד החינוך ארגן.

אורי הר: גם את זה עושים.

אורי הר: צריך להגיד גם כמה מילים טובות על הדברים שכן עושים.

מל פולישוק-בלוך: תמיד טוב לגמור ברוח חיובית.

אורי הר: אני גם רוצה לאמץ את מה שאמר חבר-הכנסת יאסינוב: אי-אפשר לטפל בכול.

אורי הר: ההצלחות הגדולות שלנו בתקופתו של השר זנדברג היו גם למנוע סגירות, יותר מלהשיג הצלחות.

אורי הר: למנוע זה יותר קל מליזום משהו חדש, וצריך גם ליזום – אבל דברים מאוד ממוקדים וקטנים.

אסתר סבורניק: אני מאיגוד האינטרנט.

אסתר סבורניק: דיברו כל הזמן על יותר הדרכות, אז אנחנו חוזרים לשאלה: יפטרו 1,000 מורים וייקחו אנשי היי-טק אחרים – זאת בעיה.

אסתר סבורניק: מה שאנחנו עושים הוא בעצם לשלם כסף לדמי אבטלה, ליציאה לפנסיה.

אסתר סבורניק: בואו נשלם אותו בתעשייה.

מל פולישוק-בלוך: זה בדיוק הרעיון.

מל פולישוק-בלוך: זאת נקודת המוצא שלנו.

מל פולישוק-בלוך: הכסף קיים, צריך לשנות את הכיוון שלו כדי לייצר צמיחה.

אליעזר זנדברג: קודם כול תודה, אורי – תודה מכל הלב.

אליעזר זנדברג: אני מקווה שתרמנו במשהו לפחות.

אליעזר זנדברג: אני רוצה להעיר כמה הערות נקודתיות כדי להגיב.

אליעזר זנדברג: היום אני במשרד המדע והטכנולוגיה והנושא כאן היה בעיקר היי-טק ודברים שקשורים לתחום הזה.

איציק כהן: פרויקט להב"ה הראשון היה בשפרעם.

אליעזר זנדברג: אבל המחשבה הבסיסית היא כמובן שהעניינים האלה צריכים לחצות את הסקטורים, כולל גם המגזר החרדי וכל מגזר אחר.

אליעזר זנדברג: שנית לעניין רישיונות עסק: בלי להיכנס לתעמולות למערכות בחירות כלשהן, באופן עקרוני בזמנו ניסינו לקדם את הרעיון של הזה כשיטה.

אליעזר זנדברג: קראנו לזה רשות טכנולוגית, יכול להיות לזה שם אחר, אבל הרעיון הוא שהיזם ידבר עם אדם אחד, עם גורם אחד, ממשלתי.

אליעזר זנדברג: כל היתר ייכנס פנימה.

אליעזר זנדברג: הציגו כאן שאלות כבדות ובעיות מסוגים שונים.

אליעזר זנדברג: אני מעביר את הכדור אלייך, חברת-הכנסת פולישוק-בלוך, את יושבת-ראש הוועדה.

אליעזר זנדברג: תצטרכו, כך אני מניח, לקיים כמה דיונים במקביל: דיונים שנוגעים לצרכים המידיים – כיבויי שרפה, ודיונים שהם חשיבה לטווח הארוך יותר.

אליעזר זנדברג: בגלל קוצר הזמן זה צריך להיעשות בצורה כלשהי במקביל.

אליעזר זנדברג: יש לכם כלי מאוד גדול, בחדר אחר בבניין הזה מקיימים דיונים אינטנסיביים על התכנית הכלכלית, ואתם כאן חברי ועדה שרוצים לקדם סדר יום שהוא חוצה מפלגות וחוצה סדרי יום פוליטיים רגילים.

אליעזר זנדברג: עליכם לחשוב כיצד האינטגרציה בין הדברים האלה היא לטובת הטכנולוגיה, המדע והתעשייה בישראל.

אליעזר זנדברג: זה בעצם המכנה המשותף של כל האנשים שטרחו ובאו לכאן היום.

מל פולישוק-בלוך: נכון.

מל פולישוק-בלוך: באותה רוח אני רוצה לסיים ולהציע לחבריי לוועדה כמה הצעות: נגבש כאן צוות מצומצם של אנשים – ואני מזמינה גם אנשים מחוץ לכנסת, מהעשייה בתחום עצמו להיכלל בו – כדי לגבש תכנית עבודה.

מל פולישוק-בלוך: היא לא תהיה חובקת עולם, היא תהיה מצומצמת וממוקדת.

מל פולישוק-בלוך: נלך על שלושה-ארבעה נושאים מרכזיים: חינוך – הכשרת עובדים וכל מה שדיברנו בהקשר לזה, השקעה בפרויקטים – ועוד שניים-שלושה נושאים לפי מה שנאמר כאן.

מל פולישוק-בלוך: נמקד את הדברים.

מל פולישוק-בלוך: במקביל לכך – זה הכרחי, אי-אפשר בלי זה – נדרוש את רבע התקציב שהשר אולמרט כבר הציע.

מל פולישוק-בלוך: נוסף על כך נעסוק בשינויים הדרושים בחוק לעידוד השקעות הון, לפי מה שנאמר כאן.

מל פולישוק-בלוך: אני בהחלט בעד רשות טכנולוגית, אני חושבת שזה יכול להיות חלק מהתכנית, כדי להקל על האזרח ברשות המקומית ובפנייה לשלטון המרכזי.

מל פולישוק-בלוך: אם יש מתנדבים, הם לא צריכים להצביע עכשיו כולם, אני מבקשת לפנות אליי דרך ענת לוי, מנהלת הוועדה, או באופן ישיר.

מל פולישוק-בלוך: נעבוד על כך בימים הקרובים.

מל פולישוק-בלוך: אין לנו הרבה זמן: זה חייב להיות בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה של הצעת החוק לקיצוץ, וָלא לא עשינו כלום.

מל פולישוק-בלוך: אני באמת רוצה להודות לכולכם על שהגעתם וטרחתם והשקעתם מזמנכם.

מל פולישוק-בלוך: זה לטובת כולנו.

מל פולישוק-בלוך: אני מקווה מאוד, חבר-הכנסת יאסינוב, שאתה תתבדה ובשנה הבאה זה לא יהיה אותו הדבר.

מל פולישוק-בלוך: תודה רבה.