ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 209, 2004-11-24 09:00

נסים דהן: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה בנושא הצעת חוק השקעות משותפות בנאמנות (תיקון מס' 9), התשס"ד-2004.

נסים דהן: אני כבר מודיע שלא תהיה היום הצבעה, יהיה דיון ממצה והצבעה במועד אחר, כיוון שחברי הכנסת לא נמצאים ולא הייתי רוצה להיות דן יחיד, למרות שהתקנון מאפשר לי.

נסים דהן: לא ננצל פקקים ואירוע טרגי של מות חבר כדי לעשות הצבעות.

נסים דהן: הוחלט אתמול בנשיאות הכנסת שהיום לא יהיו הצבעות, אמנם ההחלטה הייתה ספציפית למליאה, אבל אני חושב שאותם טעמים שייכים גם לוועדה.

נסים דהן: אם יגיעו חברי כנסת אולי נשנה את ההחלטה, אבל בשלב זה, שאני לבד כאן, לא נוכל לקיים הצבעה בהצעת חוק, דברים אחרים אולי כן.

נסים דהן: מי מציג?

דניאלה גורני: אני, מטעם הרשות לניירות ערך.

דניאלה גורני: תיקון מספר 9 הוא למעשה גם תיקון מספר 6 לחוק הסדרת הייעוץ בניהול תיקי השקעות.

דניאלה גורני: אלה שניים שעוסקים באותו נושא, וכמוהם גם התקנות שמונחות בפני הוועדה לדיון.

דניאלה גורני: אלה השלמות והתאמות למהלך שכבר ננקט והושלם לפני למעלה משנה, זה המעבר לדיווח אלקטרוני ברשות.

דניאלה גורני: התחלנו במהלך דרך חוק ניירות ערך, היום הדיווח האלקטרוני עובד מזה שנה.

דניאלה גורני: עכשיו בדיוק שנה מאז שהוא נכנס לפעולה מלאה ומחייבת בנובמבר 2003, ועכשיו אנחנו מכניסים למעגל הדיווח האלקטרוני גם את הדיווח של הקרנות ושל חברות ניהול תיקים.

דניאלה גורני: מדובר על תאגידים בלבד.

נסים דהן: עד עכשיו, מי היה חייב בדיווח?

דניאלה גורני: כולם היו חייבים בדיווח, אבל הדיווחים הוגשו בנייר או בדרכים אחרות ולא בדיווח אלקטרוני.

דניאלה גורני: הכניסה הייתה הדרגתית.

דניאלה גורני: זה נדון כאן בוועדה.

נסים דהן: אני זוכר, אני ביקשתי את ההדרגה הזאת.

דניאלה גורני: זהו המהלך המשלים, אין כאן שום חידוש.

דניאלה גורני: זה פשוט החלת כל הדברים שנקבעו בחוק ניירות ערך, שהדיווח ייעשה באופן אלקטרוני באמצעות המערכת שלנו, על פי הטפסים המחייבים, בדרכים המחייבות.

דניאלה גורני: בדיוק אותם הסדרים חלים עכשיו גם על מנהלי הקרנות וגם על חברות ניהול תיקים וחברות ייעוץ השקעות.

נסים דהן: ממתי הם יהיו חייבים על פי התיקון הזה?

דניאלה גורני: גם חוק ניירות ערך נכנס בהדרגה.

דניאלה גורני: השר הוציא הוראה מתי התיקון אמור להיכנס לתוקף, וניתנו מספר תאריכים של אבני דרך, שני שלבים של הטמעה, ולאחר מכן הכניסה לתוקף.

דניאלה גורני: אנחנו מציעים להחיל את אותו מנגנון הדרגתי גם כאן, כדי שהשוק הרלוונטי לא יוכנס למהלך הזה ללא יכולת להתכונן כיאות, ללא הדרכה, הטמעה ותקופת הסתגלות.

דניאלה גורני: זה הוכיח את עצמו היטב בחוק ניירות ערך, מכיוון שכשהדיווח האלקטרוני נכנס לדיווח מחייב זה עבר חלק, ללא כל תקלות, ואנחנו מבקשים לחזור על אותו מנגנון הדרגתי גם כאן, לפי התקדמות המערכת.

נסים דהן: מהם הזמנים?

דניאלה גורני: הזמנים ייקבעו בהתאם להתקדמות.

שיר רובין: יש שלב ראשון של רישום, זה פרק זמן של שבועיים בו צריכים להירשם, ולאחר מכן שלושה חודשים הם מתנסים, הם שולחים דיווחי ניסיון, שולחים דיווחים במקביל לדיווחים האמיתיים.

נסים דהן: מתי זה יקרה?

דניאלה גורני: אין כרגע לוח זמנים נוקשה.

דניאלה גורני: אנחנו רואים איך מתנהל הרישום, אנחנו רואים איך מתקיימות ההדרכות, קיימנו הדרכות רבות גם בחוק ניירות ערך.

דניאלה גורני: אז אנחנו מחליטים לעבור לתקופת ההטמעה.

דניאלה גורני: בתקופת ההטמעה הדיווח הוא כפול: הוא מחייב כשהוא בנייר, אבל במקביל נדרשים הגורמים המדווחים לדווח גם בדיווח אלקטרוני כדי להתנסות, וכדי להתמודד עם המערכת בתנאי אמת.

דניאלה גורני: יחד עם זה, זה עדיין לא מחייב, כך שאם יש תקלות ושיבושים ציבור המשקיעים לא נפגע.

דניאלה גורני: כשאנחנו רואים שכל הקהל הרלוונטי מוכן והמערכת בשלה, אנחנו מוציאים את הודעת הכניסה לתוקף.

דניאלה גורני: כאן גם מדובר במספר מדווחים קטן לאין שיעור מאשר בחוק ניירות ערך, ואנחנו מעריכים שאם בחוק ניירות ערך עמדנו בזה, לא תהיה בעיה מיוחדת גם פה.

נסים דהן: דווקא בגלל שאת מזכירה את חוק ניירות ערך, תרשי לי לשאול עוד פעם.

נסים דהן: אני מבין שלפי החוק, רק אחרי קריאה שניה ושלישית, ואחרי הפרסום ברשומות ייכנס החוק לתוקף, ואז הם יתחייבו לדווח באמצעות מערכת אלקטרונית.

דניאלה גורני: הכניסה של החוק לתוקף היא עניין פורמלי.

דניאלה גורני: המועדים הרלוונטיים ייכנסו בהודעות מיוחדות שיפורסמו ברשומות מטעם שר האוצר, אחרי החקיקה.

נסים דהן: לכן, אני חוזר ואומר, הזמנים שהצעתם והזמנים שהוועדה החליטה עליהם היו שונים.

נסים דהן: היה חשוב מאוד שהוועדה תקבל מהם הזמנים – לא אכפת לי תאריכים – חודש אחרי חקיקת החוק יהיה רישום, חודשיים אחרי זה - - - אנחנו רוצים לשמוע מראש מהן הכוונות שלכם, כי בפעם שעברה היה פער גדול בין מה שהרשות חשבה ומה שחברי הכנסת חשבו.

נסים דהן: הוספנו עוד שישה חודשים.

שיר רובין: ברגע שהחוק עובר מקבלים פניה מיושב ראש הרשות, שמבקש להירשם למערכת, ואז יש פרק זמן של שבועיים להירשם ולהפיק אמצעי חתימה אלקטרוני.

נסים דהן: זה לא מרגע שהחוק עובר, מרגע שהשר יפרסם.

נסים דהן: מתי השר יפרסם, כמה זמן אחרי חקיקת החוק?

יעקב ליצמן: אם השר תומך זה יפורסם מיד.

דניאלה גורני: ההצעה מוגשת על ידי שר האוצר.

דניאלה גורני: אני מעריכה שתוך תקופה של כשלושה חודשים אפשר יהיה להגיע לדיווח מלא, אלא אם כן תהיינה תקלות מיוחדות בדרך.

דניאלה גורני: קשה לראות מכיוון שציבור מנהלי הקרנות הם קבוצה יחסית קטנה, יהיה הרבה יותר קל לרשות החברות להגיע ולעשות את ההדרכות, להגיע לידי רישום ולידי הפעלה מעשית של העניין.

דניאל רימון: יש סטים של ארבע הודעות שאמורות להינתן, יש הודעת השר שהחוק נכנס לתוקף, והתקנות קובעות שלוש הודעות שונות של השר.

דניאל רימון: אחת, על מועד תחילת רישום מורשה חתימה אלקטרוני, לאחריו מועד תחילת תקופת ההטעמה ואחריו מועד תחילת דיווח אלקטרוני חובה.

דניאל רימון: רק לאחר ההודעה השלישית, שאמורה להיות ביחד עם הודעת החוק, כל המנגנון הזה נכנס לתוקף.

דניאל רימון: כיוון שאתם יודעים שבמנגנונים הפרסומיים זה לוקח זמן, אפילו אם השר היום החליט זה לוקח חודשים בין הודעה להודעה, אז יש להניח שזה יקח לפחות שלושה חודשים מיום האישור.

נסים דהן: יש כאן נציגים של הקרנות?

נסים דהן: חשוב לשמוע את דעתם, אם הם חושבים ששלושה חודשים זה מספיק.

דניאלה גורני: אין התנגדות מצדם.

נסים דהן: לשלושה חודשים?

דניאלה גורני: לא לזמנים.

נסים דהן: אנחנו מדברים עכשיו על הזמנים, אני מבין שאין התנגדות לחוק.

דניאל רימון: זה הופץ למנהלי הקרנות, הופץ באתר האינטרנט - - -

נסים דהן: גם השלושה חודשים הופצו למנהלי הקרנות?

דניאל רימון: לא, זה הופץ במשך החודשים האחרונים, לא קיבלנו אף פניה או שאלה.

נסים דהן: האם מנהלי הקרנות ידעו שהתהליך ייקח שלושה חודשים מהרגע שהשר יפרסם ועד שייגמר התהליך?

דניאל רימון: לא, אבל הם יכלו לדעת שזה מנגנון, שכפי שפרסמנו, מופיע בחוק ניירות ערך, ולכן הם יכולים להניח בערך את סדרי הזמנים.

שרה פרוש: בעל פה נאמר להם.

שרה פרוש: הם שאלו, התעניינו, לרבות יושב ראש איגוד מנהלי הקרנות, ונאמר להם שזה בערך פרק זמן של שלושה חודשים.

דניאלה גורני: ברור גם שיש מצדנו נכונות להתאים את לוחות הזמנים, במקרה שייווצר צורך בתקופת הטמעה ממושכת יותר.

דניאלה גורני: גם אנחנו מעונינים שהתהליך הזה יושלם, כי הדיווח האלקטרוני הרבה יותר נוח והרבה יותר יעיל מאשר דיווח בנייר.

דניאלה גורני: אבל ברור שאם ניתקל בצורך להאריך מעט את התקופות, לא נכפה לפני שהמערכת תהיה בשלה.

דניאלה גורני: שלושה חודשים זה הערכה שנראית לנו ריאלית כרגע, שזה בערך פרק הזמן שזה ייקח.

נסים דהן: מה יהיה דינו של מי שלא עמד בתקופה של שלושה חודשים, ואתם החלטתם שאתם לא רוצים להאריך?

דניאלה גורני: זה לא אינדיבידואלי.

דניאלה גורני: אם זה ייכנס לתוקף, מי שלא ידווח אלקטרונית יהיה בדיפולט, הוא יהיה בחזקת לא מדווח.

נסים דהן: זה לא סיפור קל למנהל קרנות.

דניאלה גורני: אם מאות תאגידים, שאין עניינם באופן מיוחד בשוק ההון, הסתדרו עם העניין הזה והמערכת עובדת היום ללא כל תקלות, אני לא צופה שגופים מקצועיים, שמתעסקים במערכות ממוחשבות גדולות, שכל עיסוקם הוא בשוק ההון ובדיווח לרשות ובפיקוח כל הכספים, אני לא צופה ריאלית קושי אמיתי דווקא בתחום הזה.

נסים דהן: אם הייתם אומרים שהתהליך לוקח חודש ואתם נותנים שלושה חודשים, אני מבין.

נסים דהן: אתם נותנים חודשיים כדי להתארגן.

נסים דהן: אבל כשהתהליך לוקח שלושה חודשים, ואתם נותנים רק שלושה חודשים - - -

דניאלה גורני: התהליך לא לוקח שלושה חודשים, הוא לא לוקח איזשהו פרק זמן קבוע מראש.

דניאלה גורני: אנחנו מוציאים הודעה, נותנים זמן להגיב.

דניאלה גורני: זה תהליך משולב של פניה והטמעה ומעקב אחרי ההקדמות ואחרי ההתכוננות.

דניאלה גורני: ואם זה ייקח שלושה חודשים ושבוע, אז אנחנו מוכנים - - -

נסים דהן: זה משהו אחר, לא שמעתי בהתחלה את הגמישות הזאת.

נסים דהן: אמרתי שאם יהיה תאריך ואתם לא תוותרו, אז מי שיגיש אחרי זה יהיה בדיפולט.

סמדר אלחנני: מניסיון שלי לאורך שנים בוועדה, כל פסיק קטן – אם יש להם משהו להגיד – הם מפציצים אותנו אישית, טלפונית, מכתבים, פקס ובאים.

סמדר אלחנני: לא שמעתי מהם, ועל הסינכרוניזציה של התאריכים דיברתי אתמול עם הרשות, שהרגיעו אותי.

נסים דהן: את רוצה שככה נעבוד, כאנשי ציבור?

נסים דהן: לפי זה שלא הפציצו אותנו מספיק?

סמדר אלחנני: אני, שמאוד חרדה לזה שדעות הציבור תישמענה, במקרה הזה מרגישה ממש רגועה.

טמיר כהן: נציגי הקרנות בדרך, הם תקועים בפקקים.

נסים דהן: בבקשה, אנשי הקרנות רוצים להפציץ אותנו, הם רק תקועים בדרך.

נסים דהן: אני מציע שנתחיל לקרוא.

נסים דהן: אם יגיעו מנהלי הקרנות נשמע גם אותם, אם הם לא יגיעו נפסיק את הדיון, ניתן להם את ההזדמנות להשמיע את דעתם כיוון שהם בדרך לכאן, וזה לא כמו שסמדר אמרה שהם לא רוצים אפילו להופיע פה.

סמדר אלחנני: לא אמרתי שהם לא רוצים להופיע, הם בדרך כלל שולחים חומר.

דניאלה גורני: הבנו מהם שאין להם שום התנגדות, לא שמענו מהם שום דבר, זו קבוצה סגורה.

נסים דהן: אני מבין, אבל בגלל שהם בדרך לכאן, ניתן להם את ההזדמנות להשמיע את דעתם.

נסים דהן: אני חושב ששעה, שעתים או אפילו יום אחד, לא יהיו אסון כזה טרגי למדינת ישראל.

נסים דהן: גברתי היועצת המשפטית, נתחיל לקרוא.

נסים דהן: אדוני, חבר הכנסת ליצמן, רוצה להגיד משהו?

נסים דהן: לא.

שגית אפיק: "הצעת חוק השקעות משותפות בנאמנות (תיקון מס' 9), התשס"ד-2004.

שגית אפיק: 1.

שגית אפיק: בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד-1994 (להלן - החוק העיקרי), בסעיף 1, בהגדרה "בעל ענין", "הון עצמי", "החזקה", "הרשות", "חברה מסונפת", "פרט מטעה", "רשם", "שליטה"", המילה "רשם" – תימחק".

נסים דהן: למה?

שגית אפיק: מכיוון שהם מבטלים את הדיווח לרשם, הכל יהיה אלקטרוני, לא יהיה דיווח בניירת.

נסים דהן: האלקטרוני מחליף את הרשם, בסדר.

שגית אפיק: זה לאורך כל החוק.

שגית אפיק: "2.

שגית אפיק: בסעיף 8(א) לחוק העיקרי, במקום "לרשם" יבוא "לרשות", ובסופו יבוא "שונה הסכם הקרן, יגיש מנהל הקרן לרשות את הסכם הקרן המתוקן לפני מועד כניסתו לתוקף של השינוי".

שגית אפיק: 3.

שגית אפיק: בסעיף 31(ב) לחוק העיקרי, בפסקה (1), במקום "לרשם ולבורסה" יבוא "לבורסה".

שגית אפיק: 4.

שגית אפיק: בסעיף 33 לחוק העיקרי - (1) בכותרת השוליים, המילים "ודו"חות על הקרן" – יימחקו; (2) בסעיף קטן (א), במקום "ימציא למפיץ" יבוא "ימציא למפיץ, לפי דרישתו,";"

נסים דהן: אני מבין שבאותה הזדמנות תיקנתם עוד כמה דברים, לא רק את עניין מעבר למשהו אלקטרוני.

דניאלה גורני: יש כמה תיקונים קטנים.

נסים דהן: אז כדאי להדגיש אותם, בבקשה.

נסים דהן: אולי בשבילכם הם קטנים, אבל תכף מתברר שהם גדולים.

שגית אפיק: מה שהקראנו כרגע זה חובה להמציא - - -

נסים דהן: יש פה גם ויתור על משהו.

נסים דהן: במקום "ימציא למפיץ", "ימציא למפיץ לפי דרישתו".

נסים דהן: זאת אומרת, אם פעם זה היה חובה, הפעם זה רק על פי דרישת המפיץ.

נסים דהן: אולי פה זו קולא שבאה לידי חומרה.

נסים דהן: מישהו רוצה להסביר מה זה הויתור הזה?

שרה פרוש: אני חושבת שזה מדבר בתשקיף.

שרה פרוש: יש חובה למפיץ למסור לבעל יחידות תשקיף.

דניאלה גורני: היום, כשזה יהיה בדיווח אלקטרוני, התשקיף יהיה נגיש לכל.

דניאלה גורני: הצורך של המפיץ לקבל את התשקיפים פיזית כדי למסור ללקוחות לא קיים יותר, כי הכל יהיה נגיש באינטרנט.

נסים דהן: אבל אם הוא בכל זאת ידרוש?

דניאלה גורני: אם הוא מבקש, יש חובה לתת, אבל כדי למנוע את הצורך להוציא עוד ועוד ניירת לשווא, אמרו שרק אם המפיץ יבקש באופן ספציפי.

נסים דהן: אם הוא יבקש, לא אומרים לו: אדוני, תסתכל באינטרנט.

דניאלה גורני: לא, אם הוא דורש ייתנו לו, אבל לא יהיה צורך להפיץ את זה כשגרה, כי זו סתם ניירת שאין בה שום שימוש.

נסים דהן: טוב, נמשיך.

שגית אפיק: "(3) סעיף קטן (ב) - בטל;" אקריא את הסעיף שבטל.

שגית אפיק: "מנהל קרן ימציא למפיץ עותק של דוח, לפי סעיפים 34, 101 ו-102".

דניאלה גורני: גם הצורך הזה התבטל מאותה סיבה.

נסים דהן: רק לפי דרישה הוא כן ייתן.

דניאלה גורני: לא, הסעיף הזה בוטל.

דניאל רימון: תמיד ניתן לקבל את זה מהרשות.

נסים דהן: טוב, לא ניכנס לויכוחים, אתם אנשי המקצוע.

שגית אפיק: "(4) בסעיף קטן (ג), הסיפה החל במילים "קיבל המפיץ עותק" - תימחק.

שגית אפיק: 5.

שגית אפיק: בסעיף 34(א) לחוק העיקרי, במקום "ולרשם" יבוא "ולבורסה".

שגית אפיק: 6.

שגית אפיק: בסעיף 39 לחוק העיקרי, בפסקה (3), במקום "ולרשם" יבוא "ולבורסה", והמילים "ואם תוקן בדו"ח פרט מטעה ביחס לקרן סגורה - משהגיש את הדו"ח גם לבורסה" - יימחקו.

שגית אפיק: 7.

שגית אפיק: בסעיף 52 לחוק העיקרי, במקום "לרשות, לרשם ולבורסה" יבוא "לרשות ולבורסה".

שגית אפיק: 8.

שגית אפיק: בסעיף 54(ב) לחוק העיקרי, במקום "לרשות, לרשם ולבורסה" יבוא "לרשות ולבורסה".

שגית אפיק: 9.

שגית אפיק: בסעיף 61(ג) לחוק העיקרי, בפסקה (1), במקום "לרשות, לרשם ולמפיץ" יבוא "לרשות ולבורסה", והסיפה החל במילים "היה השינוי במדיניות" - תימחק.

שגית אפיק: 10.

שגית אפיק: בסעיף 71 לחוק העיקרי - (1) בסעיף קטן (א), במקום "ולרשם" יבוא "ולבורסה", והסיפה החל במילים "דו"ח המתייחס לקרן סגורה" - תימחק; (2) בסעיף קטן (ב), במקום "לרשות, לרשם ולבורסה" יבוא "לרשות ולבורסה".

שגית אפיק: בסעיף 72 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א), בפסקה (1), המילה "לרשם" - תימחק;(2) אחרי סעיף קטן (ה) יבוא: (ה1) (1) יושב ראש הרשות רשאי, אם סבר כי מידע הנכלל בדו"ח שיש להגישו לפי חוק זה הוא בעל חשיבות מיוחדת לבעלי היחידות של הקרן, להורות למנהל הקרן, לשלוח את הדו"ח לבעלי היחידות המחזיקים ביחידות באמצעותו, לפי מעניהם הידועים באותה עת ולהודיע למפיץ שבאמצעותו מוחזקות יחידות של הקרן כי עליו לשלוח את הדו"ח לבעלי היחידות.

שגית אפיק: "

נסים דהן: זו תוספת לחוק הקיים.

נסים דהן: למה?

דניאלה גורני: זה לצורך מקרים מיוחדים ונדירים, לא לשימוש כשגרה.

דניאלה גורני: אתן את הדוגמה שהתעוררה בזמן האחרון.

דניאלה גורני: בעקבות הרפורמה במיסוי חלו שינויים בהסדרי המיסוי של קרנות.

דניאלה גורני: מנהל כל קרן היה צריך לבחור במסלול המיסוי של הקרן, ושם היה צורך להודיע לכל בעל יחידות, וחשבנו שצריך שתהיה אפשרות ליושב ראש הרשות במקרים מהסוג הזה, סמכות להורות אם לשלוח הודעות אינדיבידואליות.

דניאלה גורני: זה כמובן לטובת בעלי היחידות.

שרה פרוש: יש סעיפים נוספים, שמשתמשים באותן - - -

דניאלה גורני: כבר החוק קובע את זה, אבל כאן ניתן שיקול דעת ליושב ראש הרשות להוסיף בנסיבות מיוחדות.

שגית אפיק: "(2) קיבל המפיץ הודעה כאמור בפסקה (1), ישלח את הדו"ח, מיד לאחר קבלת ההודעה,לבעלי היחידות המחזיקים ביחידות באמצעותו, לפי מעניהם הידועים באותה עת; בסעיף קטן (ט), המילים "גם לרשם" - יימחקו, במקום "במשרד הרשם ובמשרדיהם" יבוא "במשרדיהם" ובסופו יבוא "והכל אם לא נקבע לגביו אחרת לפי חוק זה".

שגית אפיק: הוספת סעיפים 72א ו-72ב.

שגית אפיק: 12.

שגית אפיק: אחרי סעיף 72 יבוא: דרכי הדיווח לרשות.

שגית אפיק: 72א.

שגית אפיק: (א) טיוטת תשקיף של קרן, תשקיף של קרן שהותר פרסומו וכל דו"ח, חוות דעת או אישור הכלולים בהם, וכן כל דו"ח, הודעה, מידע או מסמך אחר שיש להגישם לרשות לפי חוק זה, יוגשו בהתאם להוראות לפי פרק ז'1 לחוק ניירות ערך.

שגית אפיק: "

דניאלה גורני: זה פרק המעבר לדיווח אלקטרוני.

שגית אפיק: (ב) דו"ח שיש להגישו לפי הוראות חוק זה לרשות וגם לבורסה וכן תשקיף של קרן שהרשות התירה את פרסומו, שהוגשו לרשות כאמור בסעיף קטן (א), תעבירם הרשות לבורסה, ויראו את ההגשה לרשות גם כמילוי חובת ההגשה לבורסה.

שגית אפיק: עיון במסמך והעתק מאושר.

שגית אפיק: 72ב.

שגית אפיק: (א) הסכם קרן, תשקיף של קרן שהותר פרסומו וכל דו"ח, חוות דעת או אישור הכלולים בתשקיף, וכן כל דו"ח שהוגש לרשות לפי חוק זה, יהיו פתוחים לעיון הציבור ברשות וכל אדם יהיה רשאי לעיין בהם ולקבל העתקים מאושרים מן הרשום בהם, בין באמצעות הרשות ובין באמצעות אחרים שהרשות הסמיכה אותם לכך, והכל אם לא נקבע אחרת לפי חוק זה.

שגית אפיק: "

נסים דהן: קבלת העתקים מאושרים כרוכה באגרה?

דניאלה גורני: כן, יש אפשרות להטיל על זה אגרה בתקנות הדיווח האלקטרוני.

נסים דהן: אז אולי כדאי שזה יהיה כתוב בחוק העיקרי.

דניאל רימון: זה בחוק העיקרי.

דניאל רימון: אנחנו מחילים את פרק ז'1 בחוק - - -

דניאלה גורני: גם בחוק ניירות ערך וגם בחוק השקעות משותפות בנאמנות יש הסמכה להטיל אגרות על הפעולות.

נסים דהן: על הסעיף הספציפי הזה זה דבר חדש.

דניאלה גורני: לאו דווקא, זו סמכות כללית, אין צורך באופן ספציפי.

שגית אפיק: ואם תטילו זה יבוא אלינו?

דניאלה גורני: ודאי.

שגית אפיק: כרגע זה לא מוטל.

נסים דהן: אני מבין, ואם תטילו זה יבוא לאישור ועדת הכספים?

דניאלה גורני: ודאי, הטלת אגרות היא בתקנות ובאישור ועדת האגרות הבין-משרדית.

דניאלה גורני: זו אפשרות שקיימת בחוק, ריאלית הקהל לא משתמש בזה.

דניאלה גורני: היום כל אחד, בעזרת האינטרנט יכול להיכנס, ואין צורך.

נסים דהן: אבל זה לא יהיה העתק מאושר, הוא רוצה העתק מאושר.

דניאל רימון: שינינו את סעיף ההסמכה של התקנות, מה שאומר שבתקנות ניירות ערך, חתימת הדיווח האלקטרוני היא מכוח הסמכויות של חוק השקעות משותפות במניות, של חוק הייעוץ ושל חוק ניירות ערך.

דניאל רימון: לכן התוספת, שנמצאת בתקנות אלה וקובעת את המחיר של האגרה, מתייחסת לכל החוקים האלה.

נסים דהן: כולל הסעיף הזה?

דניאל רימון: כן.

נסים דהן: אז אני רוצה לדעת מה גובה האגרה שתהיה.

דניאל רימון: 37 שקלים בעבור חמישה עמודים ראשונים ועוד שלושה שקלים לכל עמוד נוסף.

דניאלה גורני: מדובר על עותק מאושר לאדם.

נסים דהן: כן, ומה ממוצע העמודים שיש בדיווח כזה?

דניאלה גורני: בתשקיף יכולים להיות עשרות עמודים, בדוח כזה זה עמוד או שניים.

נסים דהן: מי משתמש בדרך כלל בתשקיפים, אנשי מקצוע או הציבור הרחב?

נסים דהן: גברת כהן מחדרה תרצה תשקיפים?

דניאלה גורני: היא עשויה, אבל היא יכולה לפתוח את המחשב בבית ולראות.

נסים דהן: אבל זה לא יהיה עותק מאושר.

דניאלה גורני: היא לא תזדקק לעותק מאושר, אלא אם כן היא רוצה לעשות איזו שהיא פעולה משפטית.

דניאלה גורני: עותק לעיון היא נכנסת לאתר הרשמי של הרשות, שזה אתר מהימן ומאובטח, והיא יכולה להסתכל בתשקיף בשקט מוחלט, שזהו העותק הנכון.

דניאלה גורני: היא לא זקוקה לצורך החלטות ההשקעה שלה, ההחלטה לאיזו קרן או לאיזה מנהל ללכת, לעותק מאושר.

דניאלה גורני: עותק מאושר צריכים כאשר רוצים להגיש תביעה או משהו מהסוג הזה.

דניאלה גורני: זה אירוע לא שגרתי.

נסים דהן: הבנתי.

נסים דהן: וזאת אגרה שכבר אושרה על ידי ועדת הכספים?

נסים דהן: בסדר, אם היא כבר אושרה לא ניכנס לדיון שכבר אושר.

נסים דהן: יש פה נציגים של הקרנות?

נסים דהן: אדוני, התעקשתי שהזמן של שלושה חודשים מיום שהשר נותן את ההוראה עד שייכנסו התקנות לתוקף, ורק דיווח אלקטרוני מתקבל, לדעתי זה מעט מידיי זמן.

נסים דהן: הם אומרים שזה על דעתכם, ואתם מסכימים.

דן אלון: אנחנו מסכימים לזה.

נסים דהן: אין בעיה.

נסים דהן: יש לך נושא אחר שאתה לא מסכים לו?

דן אלון: ראשית אני מתנצל על האיחור, יש פקקים אדירים בכניסה.

נסים דהן: טענו בפנינו ששלחו לכם את התזכיר, שלחו לכם את החוק, בזמן סביר שיכולתם להגיב ולנהל אתם משא ומתן לפני שמגיעים לוועדה.

נסים דהן: היה לכם מספיק זמן?

דן אלון: הם צודקים.

דן אלון: לא באנו להתנגד, באנו להבהיר דברים.

נסים דהן: נשמע אתכם.

נסים דהן: תמשיכי לקרוא בבקשה.

שגית אפיק: "(ב) העתק מאושר של מסמך שהוגש לרשות יתקבל בכל הליך משפטי כמקור ויהווה ראיה חלוטה לכך שהמסמך המקורי נמצא בידי הרשות; הוראות סעיף קטן זה יחולו גם לגבי פלט של מסמך שהוגש לרשות בדרך האמורה בסעיף 72א(א); לענין זה, "פלט" - כהגדרתו בחוק המחשבים, התשנ"ה-1995.

שגית אפיק: תיקון סעיף 77 13.

שגית אפיק: בסעיף 77(ג) לחוק העיקרי, במקום "ולרשם" יבוא "ולבורסה".

שגית אפיק: תיקון סעיף 78 14.

שגית אפיק: בסעיף 78 לחוק העיקרי - (1) בסעיף קטן (ה)(1), במקום "ולרשם" יבוא "ולבורסה" והסיפה החל במילים "דו"ח המתייחס" - תימחק; (2) בסעיף קטן (ז), במקום "לרשם" יבוא "לרשות ולבורסה", והמילים "ולמסור עותק ממנו למפיץ; דו"ח המתייחס לקרן סגורה, יוגש גם לבורסה" - יימחקו.

שגית אפיק: תיקון סעיף 80 15.

שגית אפיק: בסעיף 80(ג) לחוק העיקרי, במקום "ולרשם" יבוא "ולבורסה", והסיפה החל במילים "דו"ח המתייחס" - תימחק.

שגית אפיק: תיקון סעיף 100 16.

שגית אפיק: בסעיף 100(ו) לחוק העיקרי, במקום "ולרשם" יבוא "ולבורסה".

שגית אפיק: תיקון סעיף 101 17.

שגית אפיק: בסעיף 101(ד) לחוק העיקרי, במקום "לרשות, לרשם ולבורסה" יבוא "לרשות ולבורסה".

שגית אפיק: תיקון סעיף 102 18.

שגית אפיק: בסעיף 102(ב) לחוק העיקרי, במקום "לרשות, לרשם ולבורסה" יבוא "לרשות ולבורסה".

שגית אפיק: תיקון סעיף 106 19.

שגית אפיק: בסעיף 106(א) לחוק העיקרי, במקום "ולרשם" יבוא "ולבורסה", והסיפה החל במילים "היתה ההודעה" - תימחק.

שגית אפיק: תיקון סעיף 110 20.

שגית אפיק: בסעיף 110(1) לחוק העיקרי, במקום "לרשם ולרשות" יבוא "לרשות ולבורסה", והסיפה החל במילים "דו"ח המתייחס" - תימחק.

שגית אפיק: תיקון סעיף 112 21.

שגית אפיק: בסעיף 112(ד) לחוק העיקרי, במקום "ולרשם" יבוא "ולבורסה", והסיפה החל במילים "היתה ההחלטה" - תימחק.

שגית אפיק: תיקון סעיף 112א 22.

שגית אפיק: בסעיף 112א(א) לחוק העיקרי, במקום "לרשם" יבוא "לבורסה", והסיפה החל במילים "היתה הקרן" - תימחק.

שגית אפיק: תחילה 23.

שגית אפיק: תחילתו של חוק זה, למעט סעיף 72(ה1) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 11(2) לחוק זה, במועד שיקבע שר האוצר לפי הצעת הרשות, בהודעה שתפורסם ברשומות.

שגית אפיק: "

נסים דהן: מה עם חתימה אלקטרונית?

דניאלה גורני: הכל מוסדר בחוק ניירות ערך ובתקנות, זה אותו הסדר בדיוק.

דניאל רימון: אלה התקנות שמיד נדון בהן.

דניאלה גורני: התיקון הוא לתקנות ההן שנקבעו בהסדר, וזה שילוב של ההסדרים שנוגעים לתקנות ולייעוץ.

נסים דהן: חבר הכנסת אורון, אני מתייעץ אתך.

נסים דהן: לפני שנכנסת אמרתי שאני לא רוצה להיות דן יחיד ולקיים הצבעה היום, כשחבריי חברי הכנסת בגלל פקק ומותו של חבר לא נוכחים בוועדה ואני אצביע לבד להכנה לקריאה שניה ושלישית.

נסים דהן: בינתיים נכנסת.

חיים אורון: לפי דעתי אין פה בעיה, אבל מכסימום אפשר להגיד שאם מישהו יערער או יעיר את תשומת לבך - - -

נסים דהן: אני מקבל את דעתך.

נסים דהן: נעבור להצבעה, בתנאי שבשלושה הימים הקרובים לא יתקבל שום ערעור שיכול היה להתקבל ברגעים אלה מחברי כנסת שאינם נוכחים.

שגית אפיק: זה אומר שזה ידחה את הנחת הצעת החוק בקריאה שניה ושלישית ליום שני הבא.

נסים דהן: אין בזה בעיה.

נסים דהן: אדוני נציג הקרנות, יש לך הערות?

דן אלון: עניין השלושה חודשים, אני רוצה להבין איך המנגנון פועל.

דניאלה גורני: השלושה חודשים לא נקבעים כרגע בשום מקום.

נסים דהן: זאת הייתה הערכה שלהם, מהרגע שהשר יפרסם את החובה לעבור לדיווח אלקטרוני ועד לגמר התהליך, ההערכה שלהם היא שיעברו שלושה חודשים.

דניאלה גורני: מדובר על תהליך שיש בו שלושה או ארבעה שלבים.

דניאלה גורני: כל המועדים ייקבעו בצווים, כולל כניסת החוק לתוקף, חוץ מסעיף אחד, שלא נוגע לעניין, והוא ייכנס מיד.

דניאלה גורני: תהיה הודעה של השר שתתפרסם ברשומות, ובזה ייכנס התיקון הזה לתוקף.

דניאלה גורני: לאחר מכן תבואנה הודעות, חלקן בחתימת השר ובהודעת יושב ראש הרשות, לגבי הכניסה לתחילת תהליך ההטמעה.

דניאלה גורני: זה השלב בו הדוחות יוגשו גם בנייר רגיל ובדיווח אלקטרוני במקביל, כאשר המחייב הוא הדיווח בנייר, רק בסופו של התהליך, אחרי ההדרכות ואחרי שתהליך ההטמעה יראה שהנושא מוכר ופועל, תינתן ההוראה לעבור לדיווח אלקטרוני מחייב.

דניאלה גורני: כך היה בתאגידים, וזה הוכיח את עצמו.

דניאלה גורני: חבל שאתם מדברים אתנו כאן, הנוסח היה בפניכם, אנחנו סתם גוזלים את זמנה של הוועדה.

דן אלון: מה משך הזמן של ההדרכות האלה?

דניאלה גורני: זה יכול לנוע בין שישה שבועות, חודש.

דניאלה גורני: נראה איך השוק מתארגן ומגיב ורק אז נכריז על כניסה לתוקף מחייב.

דניאלה גורני: במועד ההכרזה ייקבע תאריך שיהיה שבועיים או חודש קדימה, ומאותו תאריך זה יהיה דוח אלקטרוני.

נסים דהן: אני חושב שצריך לעשות הגבלה, ובתנאי ש-90% מהמשתמשים אמנם משתמשים נכון.

דניאלה גורני: בוודאי, גם לנו יש עניין לקבל דיווח ולא להעמיד לדין, גם אם יש לנו אפשרות להעמיד לדין.

דניאלה גורני: המטרה היא שהדיווח באמת יעבוד, מצד שני, ברור שלא נמתין לנצח למישהו שלא התארגן, אם הוא לא התכונן הוא יישא בתוצאות, אבל הכוונה היא להביא את כל המערכות לפעול בשיתוף פעולה עם השוק.

נסים דהן: תודה.

נסים דהן: אני עובר להצבעה להכנה לקריאה שניה ושלישית.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: הצבעה בעד – 2 מתנגדים – אין אושר

נסים דהן: תודה, אושר בהתניה שבשלושה ימים הקרובים לא יתקבל ערעור מהותי.

נסים דהן: ערעור מהותי ייקבע על ידי יושב ראש הוועדה.

נסים דהן: אם יהיה משהו מהותי נקיים דיון חדש, אם לא יהיה ערעור מהותי אז בעוד שלושה ימים זה יונח על שולחן הכנסת לקריאה שניה ושלישית.

סמדר אלחנני: אני מתנצלת, אני צריכה לצאת לוועדת חקירה.

נסים דהן: התנצלותך מתקבלת.

נסים דהן: אנחנו עוברים להצעת חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות (תיקון מס' 7), התשס"ד-2004.

דניאלה גורני: גם כאן מדובר על אותו דבר, התאמת הדיווח של יועצי השקעות ומנהלי תיקי השקעות לדיווח אלקטרוני על ידי אותן התאמות.

דניאלה גורני: במקום לרשות, לבורסה ולרשם זה יהיה לרשות ולבורסה, הכל ייעשה הכל בדיווח אלקטרוני.

דניאלה גורני: גם כאן מיועד אותו תהליך הטמעה.

דניאלה גורני: כאן מדובר באוכלוסייה קטנה, יש כ-130 חברות ניהול תיקי השקעות, וחברות בודדות בלבד לייעוץ בתיקי השקעות.

דניאלה גורני: חשוב להדגיש, בעלי רשיונות גם לייעוץ השקעות וגם ניהול תיקי השקעות יכולים להיות גם יחידים, כלומר אנשים פרטיים.

דניאלה גורני: עליהם לא הטלנו את החובה, מתוך ההכרה שהדבר כרוך בהיערכות שגם כרוכה בתחזוקה וגם כרוכה בעלויות,שלא נראות מתאימות לאנשים פרטיים.

דניאלה גורני: לכן מוטלת החובה לדיווח אלקטרוני אך ורק על תאגידים.

נסים דהן: זאת אומרת, אדם פרטי שהקים חברה, אבל הוא נשאר אדם פרטי.

נסים דהן: כלומר, כל החברה היא אדם אחד.

דניאלה גורני: לא, אם החברה היא אדם אחד אז זו חברה.

דניאלה גורני: ברגע שהוא מקים אותה כחברה, אז החובות חלים עליו.

נסים דהן: כולנו מכירים אנשים פרטיים שמקימים חברות רק כדי ליהנות מהקלות המס, אבל הם נשארים אנשים פרטיים, אדם אחד שעובד.

דניאלה גורני: בצד ההנאה יש גם מחויבויות.

דניאלה גורני: תאגידים ערוכים אחרת, בנויים אחרת.

דניאלה גורני: מה גם שתאגיד לא יכול לפעול אלא באמצעות בעלי הרשיונות, ומן הסתם רוב התאגידים יהיו יותר מאדם אחד.

דניאלה גורני: מה שחשוב הוא, שמי שלא מאוגד ובאמת עובד מביתו אנחנו לא מחייבים.

נסים דהן: הוא עובד מביתו תחת כותרת של חברה.

דניאלה גורני: אם הוא חברה, הוא חברה.

דניאלה גורני: זה לא נראה לנו קריטריון סביר ללכת לקריטריונים אחרים.

דניאלה גורני: מי שמאוגד כתאגיד, התאגיד הוא בעל רשיון במקרה כזה, זאת אומרת זאת לא רק התאגדות למטרות כלכליות, אלא גם התאגיד חייב ברשיון.

דניאלה גורני: הרעיון הוא שכולם יהיו חייבים דיווח.

דניאלה גורני: יש כאן ויתור על האנשים הפרטיים.

דניאלה גורני: באופן תיאורטי היה מקום שכולם ידווחו, כי מי שהוא בעל רשיון הוא בעל רשיון, ואם הוא חייב חובת דיווח אז הוא חייב חובת דיווח, והדיווח הוא אלקטרוני וחל על כולם.

דניאלה גורני: .

נסים דהן: יפה מצדכם שחשבתם על האנשים הפרטיים, ולא חייבתם אותם לקנות מערכת אלקטרונית מאוד יקרה, אם כי היום אין אחד שלא עובד עם מחשב.

דניאלה גורני: אבל יש כאן גם אלמנט של חתימה אלקטרונית, ולכן חשבנו שבנסיבות האלה, לפחות כרגע – אולי בעתיד נשנה את דעתנו – אנחנו מוכנים להסתפק בתאגידים בלבד.

נסים דהן: כמה יועצים פרטיים יש?

דניאלה גורני: יועצים פרטיים בחברות הם בודדים.

דניאלה גורני: יועצים בודדים יש אלפים, למשל הפקידים בבנקים הם מחזיקי רשיונות יעוץ – עליהם לא מדובר.

נסים דהן: חבר הכנסת אורון, אחזור בשבילך.

נסים דהן: מה שמוצע בפנינו מחייב את כל החברות לעבור לרישום אלקטרוני.

נסים דהן: חלקם הם יועצים פרטיים, ואותם פטרו מחובת דיווח אלקטרוני.

נסים דהן: שאלתי מה דינו של יועץ פרטי שהקים חברה רק לצורך מס, כמו רופאים שהקימו חברות, רופאי שיניים.

דניאלה גורני: זה לא רק לצורך מס, חברה כזאת מקבלת רשיון, כלומר היא לא רק בעלת אופי פיסקלי כלכלי, שהוקמה רק למטרות מס.

דניאלה גורני: אז, ברגע שהיא מתנהלת כחברה, אז היא מתנהלת כחברה בעלת רשיון לכל דבר ועניין.

חיים אורון: בסעיף 1 יש ביטול הצורך להודיע ברשם החברות.

חיים אורון: השאלה היא אם זה מערכי מידע דומים.

חיים אורון: יש ציבורים שמסתכלים ברשם החברות על הרכב של חברה, והם לא בדיוק קשורים בדבר השני.

חיים אורון: השאלה היא אם יש מראה מקום ששולח אותם למקום אחר.

חיים אורון: פה אתם מדברים כאילו על איזה מועדון די סגור, קבוצת אנשים מסוימת.

חיים אורון: אם מישהו מגיע ל-5%, זה נדמה לי צורך של הרבה אנשים, שרוצים לדעת מה הרכב הבעלויות בחברה כזאת וכזאת.

חיים אורון: למה אתם משחררים את רשם החברות מהצורך – או שלא הבנתי מה כתוב פה.

דניאלה גורני: זה חל על כל התאגידים שנמצאים תחת חוק ניירות ערך, הרשות נתפסת בתור רשם החברות לצורך החברות הציבוריות.

דניאלה גורני: באותו אופן חשבנו שזה רלוונטי גם לגבי החברות האלה.

דניאלה גורני: ברגע שזה באינטרנט, זה כבר לא חשוב באיזה אתר נכנסים לראות את זה, אצל הרשם או אצלנו.

דניאלה גורני: יש כניסה לאתר ההפצה, ושם רואים את כל הנתונים, כך שלא נעלם כל מידע מעיני הציבור.

חיים אורון: השאלה היא במידת הזמינות שלו.

דניאלה גורני: הזמינות של האתר הזה היא לפחות טובה כמו של האתר של רשם החברות.

חיים אורון: לא זמינות מבחינת הטכנולוגיה, אלא מבחינת המודעות של הציבור.

חיים אורון: אני לא כל כך מצוי בתחום, אבל יש לי הרגשה שרשם החברות הוא מושג ידוע.

דניאלה גורני: כל האינפורמציה תהיה עכשיו באתר רשות ניירות ערך, משום שהיא הגוף המפקח על התאגידים האלה.

חיים אורון: אולי צריך לעשות תקופת מעבר של שנה, שנתיים, שלוש.

חיים אורון: הסעיף של ה-5% הוא מאוד קריטי.

דניאלה גורני: זה נכון, אבל גם לגבי תאגידים שרשומים למסחר בבורסה, ששם באמת ה-5% הם משמעותיים וחייבים דיווח באופן ספציפי – מה שאיננו המקרה כאן – זה קיים באותו האופן.

דניאלה גורני: חוק החברות כבר ב-2000 קבל שלא יהיה יותר דיווח לרשם החברות ברגע שייכנס דיווח אלקטרוני לפי חוק ניירות ערך.

דניאלה גורני: החוק ההוא בתוקף כבר מפברואר 2000.

דניאלה גורני: להפך, הרעיון גם בחוק החברות היה לא להצריך את הציבור לפנות לשני מקורות אינפורמציה לגבי התאגידים המפוקחים על ידי הרשות לניירות ערך.

דניאלה גורני: מה היה קורה?

דניאלה גורני: היית צריך לחפש גם ברשם החברות וגם באתר הדיווח של רשות ניירות ערך כדי לאגד את כל המידע.

דניאלה גורני: אמרו שהכל ידווח לרשות לניירות ערך, ואז המשקיע מהציבור לא יצטרך לחפש בכמה מקומות.

דניאלה גורני: זה הרעיון, אם הוא עובד בחברות, ששם הדיווח והתנודות משמעותיים יום-יום ויותר מפעם ביום, זה ודאי נכון כאן.

נסים דהן: נחזור לרגע לענייני הזמנים.

נסים דהן: אם בנושא הקודם שלושה חודשים נראו סבירים, אני מבין שעכשיו כשהכמות היא כפולה, בוודאי שלושה חודשים לא יספיקו.

שרה פרוש: היא כפולה מהאוכלוסייה של מנהלי קרנות, אבל היא עדיין הרבה יותר קטנה מהתאגידים.

נסים דהן: יש הרבה אנשים פרטיים, ואז ההטמעה תיקח יותר זמן.

חיים אורון: השלושה חודשים לא בחוק, הם הצהירו על זה.

נסים דהן: לכן אני אומר שגם פה יצהירו, שזה לא חייב להיות תאריך כזה מקודש.

דניאלה גורני: אנחנו לא אומרים את זה, נקבנו במועד לשאלת אדוני.

דניאלה גורני: יש לנו אמנם רצון להגיע לזה מהר ככל האפשר, אבל אנחנו קובעים את סדר הזמנים לפי התקדמות.

דניאלה גורני: לא לפי אחרון המתמהמהים ואלה שלא מתייחסים לעניין, אנחנו קובעים תאריכי יעד אבל יחד עם זה מאוד קשובים.

דניאלה גורני: לא ניצור מצב שבו 50% או יותר יהיו בדיפולט.

דניאלה גורני: ברור שלא זאת המטרה, מה גם שזה מכשיל את הרעיון עצמו, מכיוון שאם אין דיווח העניין נפגע.

איטה שוחט: מדובר באוכלוסייה שבשלב זה מדווחת לנו ולציבור בסך הכל דוח אחד, זה עלייה וירידה מאחזקה של 5%.

איטה שוחט: שני סוגי הדוחות האחרים הם לרשות בלבד.

איטה שוחט: מדובר בדוח מאוד קצר ומאוד מינורי.

דניאלה גורני: אבל הקושי העיקרי הוא לא גודל הדוח אלא הצורך לעבור למערכת אלקטרונית.

דניאלה גורני: זה מצריך מידה מסוימת של הכשרה, התאמה מיחשובית, קבלת חתימה אלקטרונית, קבלת אישור לחתימה האלקטרונית – זה הקושי.

נסים דהן: האם לנציג הקרנות יש מה להעיר?

דן אלון: לא.

נסים דהן: מישהו מיועצי ההשקעות נמצא כאן?

טמיר כהן: כולם הוזמנו.

נסים דהן: אנחנו עוברים להקראה.

שגית אפיק: "1.

שגית אפיק: הצעת חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ"ה-1995 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 27 – (1) בסעיף קטן (ב) במקום "לרשות, לבורסה ולרשם החברות" יבוא "לרשות ולבורסה"; (2) בסעיף קטן (ו), אחרי "הרשות רשאית לפרסם" יבוא "באתר האינטרנט שלה או".

שגית אפיק: 2.

שגית אפיק: שני סעיפים חדשים.

שגית אפיק: אחרי סעיף 27 לחוק העיקרי יבוא: 27א (א) בקשה של תאגיד מורשה לביטול או להתליית רשיונו, לפי סעיף 10(ב), וכן דוח, הודעה, מידע, וכל מסמך אחר שתאגיד מורשה חייב להגישו לרשות או לבורסה לפי סעיף 27, יוגשו בהתאם להוראות לפי פרק ז'1 לחוק ניירות ערך.

שגית אפיק: " זה הדיווח האלקטרוני.

נסים דהן: אני מבקש מחברי הכנסת, המוזמנים לא צריכים לשמוע את הדיונים הפוליטיים ביניכם.

חיים אורון: נסים דהן, תשים אותו תמיד כיושב ראש, ולא תהיה שום הערה לא לעניין.

רוני בריזון: אני רוצה לומר לך שהוא עושה את מלאכתו נפלא, ואת זה אני אומר כאיש שינוי על איש ש"ס.

נסים דהן: תודה רבה.

שגית אפיק: "(ב) דוח שיש להגישו לפי סעיף 27(ב) לרשות וגם לבורסה, שהוגש לרשות כאמור בסעיף קטן (א), תעבירו הרשות לבורסה, ויראו את ההגשה לרשות גם כמילוי חובת ההגשה לבורסה.

שגית אפיק: עיון במסמך והעתק מאושר.

שגית אפיק: 27ב.

שגית אפיק: (א) דוח שהוגש לרשות לפי סעיף 27(ב) יהיה פתוח לעיון הציבור ברשות, וכל אדם יהיה רשאי לעיין בו ולקבל העתק מאושר מן הרשום בו, בין באמצעות הרשות ובין באמצעים אחרים שהרשות הסמיכה אותם לכך.

שגית אפיק: "

נסים דהן: גם לכאן יש אגרה?

דניאלה גורני: כן, אלה אותן תקנות ואותה אגרה.

שגית אפיק: " (ב) העתק מאושר של מסמך שהוגש לרשות יתקבל בכל הליך משפטי כמקור ויהווה ראיה חלוטה לכך שהמסמך המקורי נמצא בידי הרשות; הוראות סעיף קטן זה יחולו גם לגבי פלט של מסמך שהוגש לרשות בדרך האמורה בסעיף 27א(א); לעניין זה "פלט" – כהגדרתו בחוק המחשבים, התשנ"ה-1995.

שגית אפיק: 3.

שגית אפיק: תחילתו של חוק זה במועד שיקבע שר האוצר לפי הצעת הרשות, בהודעה שתפורסם ברשומות".

נסים דהן: תודה רבה, אנחנו עוברים להצבעה אם אין הערות לאף אחד.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: הצבעה בעד – 3 נגד – אין אושר

נסים דהן: תודה, הצעת החוק התקבלה, ובניגוד להצעת החוק היא מתקבלת מיד להכנה לקריאה שנייה ושלישית, ותעלה למליאה להנחה.

נסים דהן: אנחנו עוברים לתקנות ניירות ערך.

נסים דהן: התקנות האלה יוצאות מנקודת הנחה שהחוק הקודם התקבל, נכון?

דניאל רימון: אלה לא תקנות מכוחו.

נסים דהן: אבל הן צריכות לבוא יחד.

דניאלה גורני: אין להן שום משמעות אם החוקים האלה לא יתקבלו.

נסים דהן: כיוון שלחוק הראשון נתנו עוד שלושה ימים, נעשה אותו דבר לגבי התקנות.

נסים דהן: נאשר אותן – אם נאשר – ובתנאי שלא יתקבלו הערות מהותיות לחוק המקורי.

דניאלה גורני: התקנות הן תקנות ניירות ערך (חתימה ודיווח אלקטרוני), התשס"ג-2003, שהתקבלו כאן לפני למעלה משנה, ומסדירות את כל נושא הדיווח האלקטרוני ברמה הטכנית.

דניאלה גורני: כלומר: מה זה אתר דיווח, מה זה אתר הפצה, מהי חתימה אלקטרונית, מי מאשר חתימה אלקטרונית, איך מעיינים במידע, אגרות וגם את מועדי התחילה.

דניאלה גורני: התקנות האלה יצאו בתחילה רק בהתייחס למדווחים לפי חוק ניירות ערך, כמו שהצעתי בפתח הדברים בישיבה.

דניאלה גורני: התקנות האלה הן חלק מהמערך הכללי של התאמת החוק, והכנסת הקרנות והיועצים ומנהלי התיקים למעגל הדיווח האלקטרוני.

דניאלה גורני: התיקון הזה מכניס בתוך התקנות האלה את התיקונים המתאימים בהתייחס לשני המעגלים הנוספים של מדווחים.

דניאלה גורני: פשוט מוסיפים, במקום תאגיד יהיה כתוב מנהל קרן, נאמן קרן - כל הדמויות.

חיים אורון: יש שינויים באגרות?

דניאלה גורני: לא, אין שינויים באגרות, וגם אין שינויים בהסדרים עצמם.

דניאלה גורני: הכל התאמות.

דניאלה גורני: אפשר לראות את זה בעין בתיקון.

נסים דהן: נציג הקרנות, אמרת שיש לכם הערות לתקנות.

דן אלון: הוספת תקנות, סעיף 6.

דן אלון: "רישום לראשונה של מורשי חתימה אלקטרונית למנהל קרן, נאמן לקרן או מפרק לקרן".

דן אלון: נאמר בשלוש השורות האחרונות: "מנהל קרן יגיש בקשה כאמור לגבי כל הקרנות שבניהולו, כאחת, ונאמן לקרן – לגבי כל הקרנות שהוא משמש להן נאמן, כאחת".

דן אלון: האם אפשר לכתוב: "כל הקרנות שבניהולו במועד הבקשה, וכפי שתהיינה מעת לעת"?

דן אלון: דהיינו שלא יחייב הגשת בקשה כל פעם שמנהל הקרן פותח קרן חדשה.

דניאלה גורני: אף אחד לא הבין את זה ככה, אף אחד לא התכוון לזה ככה, אבל אפשר.

דניאלה גורני: אני לא יודעת אם הוא יצטרך להוסיף לגבי כל קרן חדשה, לכן אומרים "כאחת".

דניאלה גורני: נרשמים פעם אחת, וזה שמוסיפים קרן לא עושה שום שינוי.

דניאלה גורני: מדובר בהוראות טכניות.

חיים אורון: אני לא בטוח שמה שאתה מציע לא לרעה.

שגית אפיק: בוודאי, הנוסח הקיים הוא יותר טוב.

חיים אורון: הנוסח הזה אומר חד-משמעית, ברגע שהוא הוכר בתור שכזה, זה העיסוק שלו.

דן אלון: מנהל קרן יכול לגבי כל קרן שבניהולו, הוא איננו יכול לנהל מה שאיננו קיים.

דניאלה גורני: רישום בפעם הראשונה.

דניאלה גורני: אף אחד לא הבין את זה כמוך.

דניאלה גורני: צריך להיכנס למערכת פעם אחת .

נסים דהן: הבנו.

נסים דהן: יש למישהו התנגדות לעצם התקנות?

נסים דהן: מצביעים.

נסים דהן: מי בעד?

נסים דהן: הצבעה בעד – 4 מתנגדים – אין אושר

נסים דהן: תודה, התקנות התקבלו פה אחד, בכפוף לחוק, שלא יהיו התנגדויות לגביו.

נסים דהן: תודה רבה לכם.

אברהם הירשזון: שלום, אני מאוד מודה לך, חבר הכנסת דהן.

אברהם הירשזון: אנחנו ממשיכים בסדר היום, צו יסודות התקציב (הוראות לתקציב ביניים לרשות השידור לשנת 2004)(הוראת שעה)(תיקון מס' 2), התשס"ה-2004.

אברהם הירשזון: יש מי שמציג את העניין?

מודי בן-צבי: מדובר בצו של שר האוצר להארכת התקציב בחודשיים נוספים.

מודי בן-צבי: מאחר שלרשות השידור לא מונו עדיין מוסדות, ואין מי שיאשר את התקציב, הצו הזה הוא המשך של שני צווים קודמים.

מודי בן-צבי: אחד היה עד יוני, השני היה עד אוקטובר, והצו הזה משלים עד דצמבר.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת אורון, בבקשה.

חיים אורון: הלקוניות וההרכב הם כנראה ממין העניין.

חיים אורון: זה גם מסתדר מצוין – נתחיל לדון בתקציב בלי שאושר בקריאה ראשונה, נאשר תקציב בנובמבר על שנה שנגמרת, כתקציבי ביניים, העיתונות מלאה בשערוריות ברשות השידור ואנחנו פה חותמת גומי להעביר 850 מיליון בפרוסות של חודשיים כל הזמן.

חיים אורון: כתוב אומנם שתאגיד ממשלתי, שמסיבות כלשהן – מה סיבות כלשהן?

חיים אורון: השר הממונה רוצה לפטר את המנכ"ל, לא מינו ועד מנהל, שערורייה שלמה.

חיים אורון: כל המדינה מדברת איך הרשות מתנהלת, מי מראיינים ואת מי לא מראיינים, כל עובדי הרשות אומרים מה שהם אומרים, ואנחנו פה מאשרים תקציב.

חיים אורון: אני מציע שנשנה את החוק, ונגיד שלתקציב הרשות לא צריך אישור, זה יותר מכובד.

חיים אורון: אני לא רוצה לאשר אותו פה.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: בייגה, בבקשה.

אברהם-בייגה שוחט: החיזיון פה שובר את כל השיאים.

אברהם-בייגה שוחט: בישיבות הקודמות, כשעשו את ההליך הכמעט בלתי חוקי – אולי הוא חוקי לפי האות היבשה, אבל הוא בלתי חוקי שלטונית, מהותית וכל מה שמסביב לזה – אז לפחות היה פה היושב ראש, המנכ"ל, הייתה איזו הרגשה שיש מישהו שמשיט את הספינה הזאת.

אברהם-בייגה שוחט: היום אנחנו כבר יודעים מהתקשורת, שהעסק לא רק בצד של אישורי התקציב והקמת מליאת רשות השידור, אלא גם בחיי היום-יום הדברים נראים כפי שהם נראים.

אברהם-בייגה שוחט: מלחמת גוג ומגוג.

חיים אורון: יש טענות על חריגות במאות מיליונים.

אברהם-בייגה שוחט: אני מציע, כדי לחסוך אי נעימות ולא להצביע נגד, להחזיר את התקציב, ולבקש מהם שיבואו עם משהו יותר רציני, שיגידו אל"ף, בי"ת, גימ"ל מה הם עושים, מה רוצים לעשות, את מחויבויות רשות השידור, על הקמת ועד מנהל.

אברהם-בייגה שוחט: בלי זה, אני חושב שזה מאוד לא מכובד להגיש את הנייר הזה לוועדה, ולצפות שחבר כנסת שקול יוכל להצביע בעד.

יחיאל חזן: אתמול פורסם ב"מעריב" נדמה לי, שמנכ"ל רשות השידור שלח – אני לא יודע מטעמו של מי – חברת כוח אדם להחתים חברי מרכז הליכוד, כדי למנוע את הפיטורים שלו.

יחיאל חזן: הדבר הזה הוא שערורייתי.

יחיאל חזן: מילא אדוני היושב ראש, כאשר שולחים חברת כוח אדם לעשות נפשות למנכ"ל, אז אולי המנכ"ל חושב שזה בסדר, אבל אני לא חושב שזה בסדר כאשר כבר שנה אין ועד מנהל לרשות השידור.

יחיאל חזן: בכל חברה מתוקנת, כאשר אין דירקטוריון, או משתלטים על החברה או שולחים אותה לפירוק, ככה אני מבין.

יחיאל חזן: אני חושב שצריך לבוא לפה המנכ"ל, יחד עם מי שממונה, כדי שנאפשר להם להמשיך לקיים את התקציב.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת אורון, מאחר ואני מתייחס לנושא ברצינות, ואני לא רוצה לזלזל בו.

אברהם הירשזון: לכן, אדוני מנהל הוועדה, אני מבקש שתזמין לשבוע הבא את השר אולמרט לכאן, לקיים דיון בכל הנושא הזה של רשות השידור, כי אנחנו לא יכולים להיות חותמת גומי לנושא הזה.

אברהם הירשזון: מבחינתי, אם אין זמן בסדר היום, תעשה את זה באיזשהו יום אחרי הצהרים, תקבל אישור מיוחד.

אברהם הירשזון: אני רוצה דיון מכובד בנושא הזה, כדי שנדע לקראת מה אנחנו הולכים.

רוני בריזון: נזמין את השר, זו הרי הזדמנות נפלאה אחרי שנקבל ממנו את כל ההסברים, ונדע לאשורו לאן הדבר הולך , לבצע אז את ההצבעה.

ניסן סלומינסקי: מה קורה אם לא מאשרים?

יחיאל חזן: ממשיכים לעבוד כמו שהם עובדים עכשיו.

אברהם הירשזון: לא, אין להם תקציב.

אברהם הירשזון: אתה הורג את הכל.

חיים אורון: אני מוכן לאשר עד ה-31 בנובמבר, לחודש ולא לחודשיים.

חיים אורון: כי אם אנחנו מאשרים את התקציב עד סוף השנה, נגמרה 2004.

ניסן סלומינסקי: בואו נעשה ניסיון שחודש אחד לא יהיה תקציב.

אברהם הירשזון: אני מקבל את ההצעה שלך, חבר הכנסת אורון.

אברהם הירשזון: קודם כל, נאריך את זה לחודש, שיהיה להם ממה לחיות.

אברהם הירשזון: שתיים, מזמינים את השר בשבוע הבא.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: הצבעה בעד - 5

אברהם הירשזון: אושר

אברהם הירשזון: תודה, אושר עד סוף נובמבר.

אברהם הירשזון: אני מבקש לעבור לנושא הבא, הצעת חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004) (תיקון – אישור ועדת הכספים), התשס"ד-2003.

אברהם הירשזון: מגישים חברי הכנסת חיים אורון, בייגה שוחט, אלי אפללו, נסים דהן, אברהם הירשזון, יצחק הרצוג, אבשלום וילן, יעקב ליצמן, אורית נוקד.

אברהם הירשזון: כמו כן, הצעת חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004) (תיקון – אישור ועדת הכספים), התשס"ד-2003, של חבר הכנסת חיים כץ.

אברהם הירשזון: אני מציע שנדון על שני הנושאים כנושא משותף אחד, אם אין לחברי הכנסת התנגדות.

אברהם הירשזון: אין התנגדות.

חיים אורון: החוק הזה צמח כתוצאה מתסכול, והרגשה – שאחר כך השתמשנו בה גם בכמה חוקים אחרים – שמביאים לפה חוק, שהוא בבחינת חוק מסגרת או מטריה, ואחר כך, באמצעות תקנות והחלטות ברמות יותר נמוכות מאשר החוק הראשי מתקבל מוצר שבמקרה הטוב חברי הוועדה מופתעים, ובמקרה הרע חברי הוועדה חושבים שהוא לא עולה בקנה אחד עם מה שהם חשבו כאשר הם הצביעו בעד החוק.

חיים אורון: מצד שני, השנה הזאת ספקה לנו הרבה מאוד נימוקים למה מאוד לרצות את החוק הזה.

חיים אורון: שתהיה בקרה ציבורית רחבה יותר, וגם סדן פומבי יותר לנושאים שקשורים בהתנהלות של קרנות הפנסיה, דווקא בתקופה בה יש שינויים כאלה גדולים.

חיים אורון: יכול להיות שאם נגיע למצב רגוע ומתמשך בלי זעזועים – פתאום מוציאים תקנה שמותר לעבור, פתאום מוציאים תקנה שאסור לעבור, פתאום מוציאים תקנה שצריך לעבור בתאריך כזה וכזה, וכל מיני דברים מהסוג הזה.

חיים אורון: אנחנו קוראים על זה בעיתונות ומקבלים מכתבים.

חיים אורון: יש עוד שורה של נושאים, שבטח חבר הכנסת כץ יפרט בהמשך.

חיים אורון: היות והייתי שותף רק בפרק אחד, הפרק המכונן של כל התהליך הזה, בתקופה שקרנות חדשות וישנות - - - אני לא בטוח שכל הביקורת של חבר הכנסת כץ לא הייתה צודקת, למרות שברור שהמהלך ביסודו היה בלתי נמנע.

חיים אורון: אבל אני יודע בדיוק איך זה מתנהל; אתה מוותר פה, והוא מוותר שם, בסוף הוויתורים האלה יש המון אנשים חיים.

חיים אורון: האם התקרה היא 2.5 או 2 מהשכר הממוצע במשק, ומה מקבלים תמורת זה למטה, באג"חים ייעודיים, הכל משא ומתן שהיה בו הרבה מאוד קח ותן.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת כץ, בבקשה.

חיים כץ: אמשיך מהסיפא של חבר הכנסת אורון.

חיים כץ: דנו פה על העברה תקציבית לרשות השידור, ומחר נדון על העברות תקציביות אחרות, והכל בא לוועדה.

חיים כץ: פנסיה זו תוכנית שצריכה להיות הכי בטוחה והכי מבוססת.

חיים כץ: בן אדם מתחיל בגיל 20, 25, 30 לחסוך לעת זקנה, שיקבל בגיל 67.

חיים כץ: הוא צריך לדעת לאן הוא הולך.

חיים כץ: יכול להיות שהממונה שיהיה על שוק ההון כשאותו אדם יגיע לגיל 67 עדיין לא נולד כשהתחיל לחסוך.

חיים כץ: אני מחכה שאדוני היושב ראש יסיים לקרוא ויקשיב לי.

אברהם הירשזון: אתה יודע שאני מכיר את הנושא, אתה יכול להמשיך ואני מקשיב.

חיים כץ: היות ואני מכיר את דרך הניהול הטובה שלך, ואני לא מופיע פה הרבה, אבל כשאני מופיע ומקבל את זכות הדיבור, אז לפחות שאזכה להקשבה, אפילו שאתה מכיר ובקי.

אברהם הירשזון: ככל שתופיע יותר תזכה ליותר הקשבה, נוכחותך חסרה לי.

חיים כץ: מאחר ואנחנו מדברים בתוכנית רב-שנתית של 40 שנה, לא סביר שיבוא הממונה על שוק ההון דאז, שלא היה בהסכמים שנחתמו לפני 30 או 40 שנה וישנה אותם באופן חד-צדדי, והם ההסכמים שקובעים.

חיים כץ: זאת אומרת, אדם חסך במשך 40 או 45 שנה, וכלום.

חיים כץ: הממונה – עם כוונות טהורות, הוא רוצה להראות כמה הוא הצליח בקופות בשביל להתקבל אחר כך לביטוח ולקבל 100,000 שקלים בחודש, הוא בא למילואים.

חיים כץ: הם על הגב שלנו נחמדים, הם מצילים את הקרנות, ואליי באים אנשים כל יום.

חיים כץ: הם עושקים את האנשים, לוקחים אנשים שלא עבדו 20 שנה, 20 שנה הם בוועדה רפואית, ואומרים להם: אתם חוזרים לעבודה.

חיים כץ: אומר אותו אדם: איך אחזור לעבודה?

חיים כץ: אני לא מדבר על רמאים, אני לא מדבר על אדם שיצא לפנסיה רפואית והלך לעבוד במקום אחר – לו לא מגיעה פנסיה.

חיים כץ: אבל בן אדם שעבד 15 שנים, יצא לפנסיה רפואית ולא עבד מאז שעה אחת כי הוא לא מסוגל, הם אומרים לו: תחזור לעבודה.

חיים כץ: הוא אומר שהוא לא יכול.

חיים כץ: יש להם רופא שמקבל פרמיות לפי כמה שהוא מבטל, אין ועדה רפואית.

חיים כץ: הוא הולך לוועדה עליונה, מערער – אבל זה לוקח שלושה חודשים, ושלושה חודשים אלה הוא לא מקבל משכורת.

חיים כץ: האנשים האלה יושבים אצלי בוקר בוקר וערב ערב.

חיים כץ: אני קורא: "בתוקף סמכותי לפי סעיף 78י"ג לחוק הפיקוח על עסקי הביטוח, התשמ"א-1981, באישור שר האוצר".

חיים כץ: שאלתי את שר האוצר, הוא הסתכל עליי כאילו נפלתי מהירח, הוא לא ראה את התקנות האלה.

חיים כץ: משנים את התקנות, פוגעים באנשים - בתקנה הזאת שקראתי ממנה עכשיו לא פגעו באנשים.

חיים כץ: אנחנו לא מבקשים שום דבר, אנחנו אומרים שוועדת כספים לדורותיה תהיה המפקח.

חיים כץ: אנחנו לא רוצים תוספות תקציביות.

חיים כץ: כמו שהיה פיקוח והיה דיון על רשות השידור.

חיים כץ: אם לא היה פיקוח של ועדת הכספים היו נותנים להם את החודשיים בלי בעיה בכלל, אמרת שנביא את שר התקשורת.

חיים כץ: נביא כל דבר לגופו של עניין.

חיים כץ: אני רואה שמביאים לפה דברים קטנים, ובפנסיה אין דברים קטנים, זה גורל של אנשים.

חיים כץ: אנחנו עושים משהו בהינף יד, פגענו ב-2,000 איש ובמה שהם חסכו.

חיים כץ: אם אתה משנה סעיף, לקחת למישהו 100 שקלים לעת זקנה, ו-100 שקלים זה הרבה.

חיים כץ: אני רואה ששר האוצר מעלה את ההקצבות ב-80 שקלים, הוא עושה - - - דרך אגב, הצעת התקציב לשנה הבאה, בפגיעה בקרנות ההשתלמות, זקיפת רכב ופיצויים – כל חבר כנסת מפסיד 100,000 שקלים לקדנציה.

חיים כץ: אם הוא קדנציה אחת הוא מפסיד הרבה יותר.

חיים כץ: בואו נחוקק חוקים שכליים, ולא נהיה פופוליסטים, או שנחוקק חוק שאפשר לעבוד פה בהתנדבות ולהשתכר במקום אחר.

חיים כץ: אני בעד זה.

אברהם הירשזון: בשוויץ מקבלים סכום זעום מאוד, ועובדים בחוץ, והמדינה מתנהלת.

חיים כץ: ככה זה צריך להיות גם פה.

חיים כץ: אני רוצה לעבוד פה בחינם, מי שלא רוצה לא יהיה, אבל לתת לי אפשרות להשתכר במקום אחר.

חיים כץ: היום כל חברי הכנסת, להוציא הוותיקים, הם בקופות החדשות, הם מוגבלים לחיסכון של עד 14,000 שקלים בקרנות החדשות, פעמיים השכר הממוצע.

חיים כץ: יבוא הממונה על שוק ההון, ישנה את התקנה ויגיד שתקבל לפי 7,000, אז תקבל לפי 7,000.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: אתם רוצים להגיב?

ניר כהן: אנחנו מתנגדים להצעה הזאת מכמה טעמים.

ניר כהן: אני רוצה להסביר, בטח בקשר לקרנות הוותיקות, את ההסדר שכבר התבצע, הוא כבר נכנס לתוקף.

ניר כהן: דרך אגב, כל חבר כנסת שרוצה הסבר אנחנו מוכנים להסביר ולנמק, ואני לא חושב שהייתה בעיה עד היום עם השקיפות של ההסדר.

ניר כהן: ההסדר הזה הוא מערכת סגורה.

ניר כהן: כל התלונות על עושק, ניסיונות להפחיד, שינויים שפוגעים – זה לא כסף שחוזר חזרה למדינה.

ניר כהן: הקרנות הוותיקות של ביטוח הדדי – הנכסים שיש בקרן אלה הנכסים שישמשו את הפנסיה של המבוטחים שלה.

ניר כהן: לא ייכנס עוד כסף פנימה ולא ייצא כסף החוצה, זה ההסדר.

חיים כץ: הוא מבלבל קצת, הוא מטעה.

ניר כהן: זה החוק, החוק הגדיר סכום סיוע שיזרום לקרנות.

ניר כהן: הבעיה של הקרנות נפתרה אחרי התקנות.

ניר כהן: התקנות הן אחידות ושוויוניות, ומרגע זה צריך להבין שכל שינוי שעושים שם, בין אם הוא לקבוצה כזאת או אחרת, בא על חשבון אחרים.

ניר כהן: עכשיו אני חושב שהאמירה הזאת יותר נכונה מאי פעם.

ניר כהן: התקנות של קרן הפנסיה הן פרטי פרטים מקצועיים, שעליהם יושבים אחר כך היועצים של הקרנות.

ניר כהן: הבקשה להביא אותן לאישור דומה לבקשה להביא לאישור תנאים של פוליסת ביטוח חיים.

ניר כהן: גם שם זה ל-50, 60 שנה, אבל זה נושא מקצועי טהור.

ניר כהן: מובן שההסדר, בטח הסדר הפנסיה, עבר בחקיקה, עבר גם דרך הכנסת.

ניר כהן: תמיד אפשר לקבל עוד ועוד אינפורמציה לגבי ההסדר הזה.

ניר כהן: דברים שהם חקיקה, כמו הפחתת הזכויות זה במסגרת החוק, כמו שחלק מהנטל ייפול על הקרנות וחלק על המדינה – זה הוסדר במסגרת החוק, וכמובן שבדברים האלה זה מגיע אליכם, כי פה יש משקל להחלטות של הרשות המחוקקת.

ניר כהן: כל מה שקשור לתקנון אחיד – זה ממש להיכנס לתוך התפקידים של המפקח על הביטוח.

חיים אורון: מותר או אסור לעבור מקרן לקרן לכמה זמן, פה רק אתם לבד.

ניר כהן: זה לא זה, אתה מדבר על התקנון של הקרנות הוותיקות.

ניר כהן: צריכה להיות בקרה פרלמנטרית.

חיים אורון: עשו פה תקנון אחיד, אני מתכוון גם לשאלה הזאת.

ניר כהן: הצעות לתיקון החוק שעליהן אנחנו מדברים, זה חקיקה שעברה את התוכנית, ופועלת כמערכת סגורה.

ניר כהן: מעבר לזה, מרגע שעבר החוק עשינו עבודה מאוד רצינית בכל מה שקשור להסדר קרנות הפנסיה הוותיקות.

ניר כהן: הבעיה היא, שעיקר האינפורמציה שאתם נחשפים לה היא מהעיתון.

ניר כהן: יש איזשהו פער בין הנושאים שמתבצעים בפועל, במיוחד כשמדובר בנושא כל כך מקצועי, כל כך מורכב וכל כך מסובך, ובין אינפורמציה שמגיעה בצורה כזאת או אחרת לפוליטיקאים.

ניר כהן: לכן, יש מקום להסביר, לנמק, ליצור שקיפות.

ניר כהן: אנחנו תמיד פתוחים להסברים, אבל מכאן ועד להגיע למצב שבו ועדת הכספים תיכנס לפרטי פוליסה – זה בדיוק כמו קופת גמל, למשל - זאת הסיבה העיקרית שבגללה אנחנו מתנגדים.

ניר כהן: אני לא רוצה כרגע לרדת לניסוחים עצמם, זה פחות חשוב.

ניר כהן: אני רוצה שתבינו מה המשמעות של תיקון כזה למערכת.

אסי מסינג: יש החלטה של ועדת שרים לענייני חקיקה להתנגד להצעת החוק, וזו עמדת הממשלה נכון לרגע זה.

אברהם הירשזון: אני רואה שחיים אורון חתום על הצעת החוק.

אברהם הירשזון: מה כפוף חיים אורון לוועדת השרים, אם היא מתנגדת?

אברהם הירשזון: הוא איש אופוזיציה, הוא יכול להעלות את זה.

אסי מסינג: רק ציינתי את זה.

אברהם הירשזון: אנחנו כנסת, ואנחנו יכולים להעלות - - -

ניסן סלומינסקי: גם איש קואליציה יכול להעלות הצעות חוק אם ועדת השרים מתנגדת.

אברהם הירשזון: אבל זה הרבה יותר קשה.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת חזן, בבקשה.

יחיאל חזן: שמעתי בקשב רב את הנימוקים המלומדים שלך, מר כהן.

יחיאל חזן: נסה להסביר לי, מעבר למה שאמרת, איזה נזק ייגרם לשוק ההון כאשר ועדת השרים תאשר או לא תאשר תקנות.

ניר כהן: יותר מנזק לשוק ההון ייגרם נזק למבוטחים בקרנות.

ניר כהן: הקרנות היום סגורות, הממשלה מזרימה לשם על פי החוק 80 מיליארד שקלים, וכמובן גם המבוטחים עצמם נדרשים להשתתף.

ניר כהן: קרנות הפנסיה הן ביטוח הדדי, זאת אומרת המבוטחים בקרן הם - - - שינויים בתקנון צריכים לראות את טובת כלל המבוטחים בקרן.

ניר כהן: מי שאמור לראות - מכוח התפקיד הרגולטורי שלו והסמכויות שלו – את טובת כלל המבוטחים בקרן, הוא המפקח על הביטוח.

חיים אורון: והוועדה של הכנסת?

רוחמה אברהם-בלילא: ועדת הכנסת לא מייצגת את טובת העם.

ניר כהן: אתן דוגמה למה שאני מתכוון.

ניר כהן: ניקח אותם אנשים שהקרנות שילמו להם פנסיית נכות.

ניר כהן: כמובן שמי שזכאי לפנסיית נכות צריך לקבל, אבל בקרנות האלה התפתחו נורמות, שעובדים יוצאים לפנסיית נכות בהסדר עם המעביד.

ניר כהן: מאוד נוח למעביד לתת לעובד ללכת הביתה בפרישה מוקדמת על חשבון הקרנות.

ניר כהן: מי שזאת ראייה של קבוצה מאוד מצומצמת של מבוטחים שמקבלים פנסיית נכות, לעומת יתר מבוטחי הקרן.

ניר כהן: זאת דוגמה אחת לניגוד האינטרסים שקיים.

ניר כהן: זה לא החוק, זה פרטי הפרטים של איך מחשבים את הפנסיה, איך מפעילים פנסיה, איזה דיווחים מדווחים.

ניר כהן: זה הליבה של העבודה השוטפת של אגף שוק ההון, לא רק בתקנות קרנות פנסיה אלא בכל מישור.

ניר כהן: אין מקום להתערבות כזאת מצד הוועדה.

אברהם הירשזון: גם הרשות לניירות ערך באה לפה עם תקנות.

אברהם הירשזון: ההבדל בינינו הוא שאתה אומר שאם ועדת הכספים הייתה מתערבת, ועיניה היו שוזפות את התקנות, היא הייתה מקלקלת את כל הנושא.

אברהם הירשזון: אנחנו טוענים שכל דבר צריך לבוא לידי חשיבה יותר עמוקה, לשמוע יותר דעות.

אברהם הירשזון: יכול להיות שבסוף, אחרי כל הדעות נקבל את כל הנימוקים שלכם ונצביע כפי שאתם מביאים.

אברהם הירשזון: אני כבר אומר לכם, אני מתכוון להביא את זה לקריאה ראשונה.

אברהם הירשזון: אני מבקש לפני כן רק דבר אחד.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת אורון העלה נושא שצריך להיבדק.

אברהם הירשזון: הוא אמר, שהוא לא בטוח שכל התקנות צריכות לבוא בפנינו, אולי רק חלק, יכול להיות שרק דברים עיקריים.

אברהם הירשזון: אני נותן לכם ארכה של עשרה ימים.

אברהם הירשזון: אני מציע ששני אלה שעומדים בראש החוקים: חיים אורון מצד אחד וחיים כץ מצד שני, ינהלו אתכם משא ומתן לקראת הכנת החוק לקריאה ראשונה.

אברהם הירשזון: יכול להיות שתגיעו לאיזו הסכמה על דברים שכן יגיעו, על דברים שמיותר שיגיעו.

חיים אורון: נעלה לקריאה ראשונה, ולפני קריאה שניה ושלישית נשב בוועדה.

אברהם הירשזון: למה?

אברהם הירשזון: יכול להיות שתגיעו לזה עכשיו.

אברהם הירשזון: אם תגיעו תגיעו, ואם לא לא.

אברהם הירשזון: לא התניתי את זה שאם לא תגיעו להסכמה אני לא מעלה.

אברהם הירשזון: אמרתי מראש שאני מעלה את זה לקריאה ראשונה.

אברהם הירשזון: אם תגיעו תוך עשרה ימים – יופי, לא תגיעו – גם כן יופי.

אברהם הירשזון: הכל טוב.

אברהם הירשזון: מקובל על שני המציעים?

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: הדיון הזה נגמר, אנחנו עוברים להעברות תקציביות.

חיים אורון: אבל היועצת המשפטית תעבוד אתנו.

אברהם הירשזון: בהחלט.

אברהם הירשזון: שינויים בתקציב לשנת 2004

רוני בריזון: אנחנו עוברים להעברות תקציביות.

רוני בריזון: העברת תקציבית מספר 635, משרד התמ"ת.

בתיה פודרביטל: מדובר בהעברה של 650,000 שקלים מנסיעות לחו"ל לצורך אחזקת בניין ג'נרי של משרד התמ"ת, על פי סדרי עדיפויות של המשרד.

בנימין אלון: בבניין ג'נרי כל הרעיון היה שזה B.O.T.

בנימין אלון: כלומר, שחברה משכירה את זה לממשלה, אמת?

בנימין אלון: למה אנחנו מוציאים כסף?

בתיה פודרביטל: צריך לשלם את התחזוקה של הבניין הזה, צריך לשלם לאותה חברה שממנה משכירים.

בנימין אלון: זה B.O.T., ראשי תיבות של build operate transfer, אז מה?

בתיה פודרביטל: זאת תוספת לאחזקה השוטפת.

בנימין אלון: אפשר לקבל הסבר לזה?

בנימין אלון: למה המדינה צריכה לשלם?

בנימין אלון: המדינה משלמת שכר דירה, אז למה היא צריכה לשלם על האחזקה של הבניין?

בתיה פודרביטל: זה כל התפעול של הבניין, זה גם הטלפונים של המשרד, גם הציוד של המשרד, הכל נמצא בתוך זה.

ניסן סלומינסקי: בפירוט זה לא נראה.

ניסן סלומינסקי: מה זה מעבדה לפיזיקה?

בתיה פודרביטל: בסדר, יש 450,000 של זה, ועוד 200,000 לעובדי המעבדה לפיזיקה.

ניסן סלומינסקי: ועידוד התעשייה – זה דברים יפים, אבל מה זה קשור לבניין?

ניסן סלומינסקי: יש בלבול בין הבקשה לפירוט.

בתיה פודרביטל: 450,000 מתוך זה לג'נרי, ועוד 200,000 זה באמת לעובדי המעבדה לפיזיקה, שעל פי החלטת צוות א' ממשיכים בקניית שירותי עבודה.

בתיה פודרביטל: מאחר וזה נמצא באותו סעיף תקציבי איחדנו את זה לבקשה אחת, על מנת לא להכביד על הוועדה.

רוני בריזון: לימדו אותי שהמינוסים והפלוסים מתמזגים, פה אנחנו מתבקשים להעביר 400,000 ולא 650,000 שקלים.

רוני בריזון: מהם 200,000 לעידוד התעשייה, שירותים כלליים ו-200,000 למעבדה לפיזיקה, והמינוסים מממנים את זה.

רוני בריזון: אין פה 650,000, אני מצטער.

בתיה פודרביטל: החלק של מינהל ושירותים זה אחזקת בניין הג'נרי.

רוני בריזון: יכול להיות, אבל זה לא מופיע בבקשה שלפנינו.

רוני בריזון: יש פה אי התאמה בין הבקשה, שהיא על 650,000 שקלים לבין הפירוט שהוא 400,000 בלבד.

רוני בריזון: לכן, אני לא אדון בזה היום, שיתקנו את זה.

טמיר כהן: זו אותה בקשה, 635, מופיעה לך גם בדף המחשב.

טמיר כהן: זאת אומרת שאי ההתאמה נבעה מההגשה.

רוני בריזון: יפה, אנחנו עוברים לנושא הבא.

רוני בריזון: פניה לוועדה מספר 642, שר התחבורה.

רוני בריזון: כמעט ארבעה מיליון לתשלומי השכר.

הרצל בן-יהושע: מדובר פה בשחרור הרזרבה להתייקרויות שכר, על פי הביצוע המפורט, ועוד חלוקה פנימית בין התקנות של המשרד.

חיים אורון: הכל הולך לשכר?

הרצל בן-יהושע: הכל שכר.

בנימין אלון: איך נוצר הגירעון בשכר?

בנימין אלון: עם כל הקיצוצים, הפלטים למיניהם, לא נגעו בסעיף הזה.

הרצל בן-יהושע: מכיוון שסעיף השכר מתוקצב אצלנו בחסר.

הרצל בן-יהושע: לא חרגנו בכמויות, לא הוספנו עובדים, לא הוספנו שום דבר.

ניסן סלומינסקי: השירות המטאורולוגי קשור אליכם?

הרצל בן-יהושע: כן, זה יחידת סמך במשרד התחבורה.

בנימין אלון: מלכתחילה התקציב היה בחסר.

הרצל בן-יהושע: כן.

רוני בריזון: אני מעמיד להצבעה.

רוני בריזון: מי בעד?

רוני בריזון: הצבעה בעד – 2 נגד –אין אושר

רוני בריזון: תודה, פניה מספר 642 אושרה.

רוני בריזון: אנחנו עוברים לפנייה תקציבית מספר 696-695, המשרד לביטחון פנים.

עמית שפייזמן: מדובר בהעברה של כעשרה מיליון שקלים מהתקציב השוטף של המשרד לביטחון הפנים לתקציב הפיתוח של המשרד, וכן שינויים פנימיים בתקציב ההרשאה להתחייב בתקציב הפיתוח.

רוני בריזון: מה אתם הולכים לעשות בתקציב הפיתוח?

עמית שפייזמן: זה מיועד לתוכנית האסטרטגית של המשרד לביטחון הפנים לפיתוח תוכניות מחשוב.

בנימין אלון: הכל פנימי?

רוני בריזון: כן, אין פה רזרבות.

רוני בריזון: אני מעמיד את הפניה להצבעה.

רוני בריזון: מי בעד?

רוני בריזון: הצבעה בעד – 3 נגד –אין אושר

רוני בריזון: תודה, פניה 695, 696 אושרה.

טמיר כהן: פניה מספר 718, מינהל מקרקעי ישראל.

טמיר כהן: תואם לשבוע הבא.

טמיר כהן: נכון, זה בשבוע הבא.

רוני בריזון: אנחנו מודים לך על הכנות, יידון בשבוע הבא.

רוני בריזון: אנחנו עוברים לפניה תקציבית מספר 719, 720, תקציבי מו"פ.

גיא יעקב: מדובר על העברה של 2.5 מיליון שקלים למשרד המדע, לצורך מחקרי מו"פ אזורי ופיתוח תוכנית התשתיות, במסגרת תוכנית התשתיות.

בנימין אלון: זה היה בפנינו ודחינו את זה לדיון נוסף.

בנימין אלון: אתם מעבירים מרשויות מקומיות במשרד הפנים למשרד המדע.

ניסן סלומינסקי: אמרנו שיבואו שני השרים ויסבירו איך זה.

בנימין אלון: איך פתאום יש ברשויות המקומיות כסף?

רוני בריזון: אולי תסביר לנו לאן זה הולך.

גיא יעקב: זה הולך למחקרי מו"פ אזורי, שזה מרכזי מו"פ אזוריים שמשרד המדע תומך בהם.

גיא יעקב: יש כאלה בנגב, בשומרון, בגליל, בגולן.

ניסן סלומינסקי: זה דבר חשוב מאוד, הבעיה שלנו היא מאיפה לוקחים.

ניסן סלומינסקי: לוקחים את זה מהרשויות המקומיות, את זה אנחנו לא מבינים.

רוני בריזון: "לכו והתפרנסו זה מזה".

רוני בריזון: אמרו אמנם שאין הבור מתמלא מחולייתו אבל פה הבור מתמלא מחולייתו.

רוני בריזון: אתה יודע כמוני, שזאת טעות סטטיסטית בתקציבים שם.

חיים אורון: השאלה נשארה במקומה מהישיבה הקודמת, איך לוקחים מתקציב העידוד של הרשויות המקומיות?

ניסן סלומינסקי: אני מציע לאשר את זה בתנאי שראשי הרשויות המקומיות יחתמו על הבקשה הזאת.

חיים אורון: אני לא מציע לאשר את זה.

חיים אורון: שלחו אליי כמה מראשי המו"פ האזורי בפריפריה, שיש לי הרבה מאוד אמפתיה אליהם, אבל ראשי הערים שלהם גם מטלפנים, ואומרים שאין להם כסף.

חיים אורון: הסידור פה, ששני שרים מעבירים 2.5 מיליון שקלים אחד לשני הוא בעייתי.

חיים אורון: שיבוא מישהו מהאוצר ויגיד לנו מה עשו פה, איך נוצר עודף של 2.5 מיליון במענקי האיזון של הרשויות המקומיות.

חיים אורון: זה שזה תקציב של 4.5 מיליארד זה נכון, אבל חסר שם הרבה כסף.

חיים אורון: יש הרגשה לא נוחה - ועד היום לא קיבלנו תשובה שמה שאנחנו אומרים הוא לא נכון – שאמר שר האוצר לשני שרים: לכו התפרנסו זה מזה, כי אני לא נותן משלי.

רוני בריזון: אני בוודאי לא הולך להכניס את ראשי בין שני ההרים האלה.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שהוועדה מאשרת פה אחד את ההעברה למו"פ, את זה כולנו רוצים.

ניסן סלומינסקי: הוועדה פה אחד לא מסכימה שהמקור יהיה הרשויות המקומיות.

ניסן סלומינסקי: עכשיו תמצאו לי את הפתרון.

רוני בריזון: לא נדון בזאת, ונבקש בעניין הזה הבהרות.

בנימין אלון: אני לא ותיק בוועדה, למה המנהג הזה של לא לדון ולדחות, אם יש רוב נגד?

בנימין אלון: למה למשוך?

חיים אורון: הוא לא מביא להצבעה.

רוני בריזון: אנחנו עוברים לפניה מספר 722.

גיא יעקב: זה שינויים פנימיים בתקציב הגמלאות לפיצויים.

גיא יעקב: זה התאמת התקציב.

גיא יעקב: אלה גמלאות של עובדי המדינה.

רוני בריזון: אני מעמיד להצבעה.

רוני בריזון: מי בעד?

רוני בריזון: הצבעה בעד – 3 נגד –אין אושר

רוני בריזון: תודה, פניה 722 אושרה.

רוני בריזון: פניה מספר 723, 724, משרד המשפטים.

מאיר בינק: הפנייה הזאת נועדה לתגבר את תקציב השכר של משרד המשפטים, הנהלת בתי המשפט ובתי דין רבניים, בסך של 66 מיליון שקלים על גירעונות שכר.

ניסן סלומינסקי: אני שואל כבר כמה פעמים, מה זה הסעיף המיוחד הזה.

ניסן סלומינסקי: פעם הסעיף שתמיד משכו ממנו זה משהו עם נפגעי הנאצים, עכשיו רץ לנו כל הזמן סעיף שנקרא תשלום ריבית ועמלות.

ניסן סלומינסקי: כנראה שהחביאו שם המון כסף, וכל הזמן מושכים.

מאיר בינק: לא החביאו, הריבית במשק בשנתיים האחרונות היא במגמת ירידה, וכתוצאה מזה נשאר שם כסף.

ניסן סלומינסקי: אתם לא מחשבים משנה לשנה - - - ?

מאיר בינק: מחשבים, לא יודעים בדיוק כמה יורד.

חיים אורון: הם מכינים את זה לשר האוצר, שלא יעז לשחק עם זה יותר מידיי, אז נועלים אותו שם.

חיים אורון: שר האוצר בא לממשלה ואומר שאין, אי אפשר לגעת.

חיים אורון: כששר האוצר יושב פה ואומר לך: אם הגדר תתקדם אז יש לי כסף, זה בבורות כאלה.

רוני בריזון: אלה מן הדברים שאין להם שיעור, אנחנו אוכלים מפרותיהם בעולם הזה והקרן - - -

בנימין אלון: פה המקור הוא אוצרי בגלל תגבור תקציב שכר של אחד המשרדים.

רוני בריזון: כולם מתקצבים שכר בחסר, זה דבר ידוע.

רוני בריזון: שאלת את זה גם קודם.

רוני בריזון: לא הוספתם כוח אדם, נכון?

מאיר בינק: לא הוספנו כוח אדם.

מאיר בינק: לכל משרד יש רזרבה להתייקרויות בשכר, שזה בין 3% ל-4%.

מאיר בינק: פה הפשרנו את הרזרבה הזאת, אבל היא לא הספיקה.

מאיר בינק: יש משרדים, כמו למשל משרד החוץ, ששם הספיקה.

מאיר בינק: לשנה הבאה תגברנו את תקציב השכר של המשרדים האלה.

ניסן סלומינסקי: אתם לוקחים בדרך כלל תחזית של מדד, המדד פה בכלל לא עולה.

רוני בריזון: במשרד החינוך זה אקוטי, מפני ששם אי אפשר לחשב מראש את כל אותן תוספות, שעות ועוד.

רוני בריזון: יכול להיות שיש כאן אלמנטים של שעות ועוד.

רוני בריזון: חזקה עליהם שהם יודעים לחשב שכר.

מאיר בינק: ברגע שמישהו חורג בכמויות אנחנו לא מעבירים לו.

רוני בריזון: השאלה במקרים כאלה אם הוסיפו כוח אדם.

רוני בריזון: אם הוסיפו, זה בניגוד למדיניות הממשלה.

רוני בריזון: כאן הם אומרים שלא הוסיפו.

רוני בריזון: אני מעמיד להצבעה.

רוני בריזון: מי בעד?

רוני בריזון: הצבעה בעד – 2 נגד –אין אושר

רוני בריזון: תודה, פניה מספר 723, 724 אושרה.

רוני בריזון: אנחנו עוברים לפניה מספר 725, 726, משרד הפנים ומשרד המשפטים.

מאיר בינק: רשם העמותות עבר ממשרד הפנים למשרד המשפטים.

מאיר בינק: העברנו פנייה של העודפים במשרד הפנים, שאושרה.

מאיר בינק: עכשיו אני מעביר את העודפים של רשם העמותות ממשרד הפנים למשרד המשפטים.

מאיר בינק: זה רק הליך טכני.

רוני בריזון: טוב, מי בעד?

רוני בריזון: הצבעה בעד – 3 נגד –אין אושר

רוני בריזון: תודה, פניה מספר 725, 726 אושרה.

רוני בריזון: אנחנו עוברים לפניה 727, 728, מבקר המדינה.

מאיר בינק: הפנייה הזאת נועדה להעביר עשרה מיליון שקלים לתגבר את תקציב השכר של משרד האוצר, של אגפי המסים, נציבות שירות המדינה.

מאיר בינק: שוב פעם אותו סיפור.

בנימין אלון: סליחה שאני חוזר על זה, זה אפילו יותר חמור, כי הוא עולה בדרגה.

בנימין אלון: קודם זה היה ממקור פנימי של המשרד, אחרי זה מהאוצר שהסכים לתגבר שכר למשרד המשפטים.

בנימין אלון: פה האוצר, שכל הזמן מטיף לנו על השמן והרזה, ועל הצורך בצמצום, לוקח לעצמו תוספת של עשרה מיליון לשכר.

בנימין אלון: אולי שמישהו יגיד לי מה זה?

מאיר בינק: למשרד יש כוח אדם ועובדים, תקציב השכר נקבע על יד הסכמי עבודה - - -

בנימין אלון: אולי שר האוצר יסביר לנו את זה?

מאיר בינק: אין פה שום דבר מיוחד, זה שגרתי בכל המשרדים.

ניסן סלומינסקי: זה לא תוספת כוח אדם?

מאיר בינק: אין פה שום תוספת.

מאיר בינק: אני מסתכל שאין חריגה בכמויות, לא בשעות שכר עידוד, לא בכוננות, לא בחודשי עבודה, לא בסעיף כוח אדם.

מאיר בינק: אני בודק מה הביצוע עד חודש אוקטובר, אני עושה תחזית - - -

בנימין אלון: האוצר לא ידע לתכנן את סעיף השכר שלו?

מאיר בינק: בכל המשרדים תקציב השכר לא מדויק.

ניסן סלומינסקי: כל המשרדים מתוכננים בסוף על ידי האוצר.

רוני בריזון: מי בעד?

רוני בריזון: הצבעה בעד – 2 נגד –אין אושר

רוני בריזון: תודה, פניה מספר 727, 728 אושרה.

טמיר כהן: פניה מספר 729, 730.

רוני בריזון: משרד הביטחון, גמלאות.

רוני בריזון: לא נמצא, הלאה.

ניסן סלומינסקי: אבל זה גמלאות משרד הביטחון.

רוני בריזון: מה אעשה שאין כאן מי שיסביר ויציג?

רוני בריזון: אם זה לא חשוב להם, לא חשוב.

טמיר כהן: פניה מספר 732.

טמיר כהן: משרד החוץ.

אמיר בינק: מדובר על שינויים פנימיים בתקציב השכר.

אמיר בינק: פה אני אפילו לא מפשיר את הרזרבה לשכר, רק מתאים בין התקנות בין סעיף כוח אדם לפי הביצוע בפועל.

רוני בריזון: בסדר, מי בעד?

רוני בריזון: הצבעה בעד – 2 נגד –אין אושר

רוני בריזון: תודה, פניה מספר 732 אושרה.

רוני בריזון: אנחנו עוברים לפניה מספר 733, 734, פינוי עודפי פרות קיץ.

יעל ארנון: מדובר פה בהעברה של 1.5 מיליון שקלים לתקציב התמיכות של משרד החקלאות, לתמיכה בחקלאים שהיו צריכים לפנות או להשמיד עודפים, עקב עודפים גדולים ביבול בקיץ.

ניסן סלומינסקי: זה הורג אותי, למה אי אפשר לנצל את זה כדי לתת לאנשים מסכנים.

רוני בריזון: נמצא אתנו חבר הכנסת אורון, שישמח לתת דיסרטציה בת שעתיים בנושא.

חיים אורון: כל מה שניתן להעביר לבתי חולים וכולי מעבירים, ובסוף יש עוד פרי.

חיים אורון: למשל, שמעתי אתמול בבוקר שהיה ברד קשה על האפרסמונים במטולה.

חיים אורון: לפרי יש חיי מדף מאוד קצרים.

חיים אורון: העברנו לכל מי שיכולנו, ובסוף משמידים.

יעל ארנון: מעבירים ואלה עודפים, זה אפילו עודפים שלא הספיקו או לא הצליחו לקטוף.

חיים אורון: באות עשר משאיות עם עגבניות, נתת לאחד חצי משאית, מה הוא יעשה אתה אחר כך?

בנימין אלון: אז זה פיצוי?

רוני בריזון: הרב אלון, עומד לי על קצה הלשון לומר לך משהו בעניין תרומות, מעשרות והשחתה.

בנימין אלון: זה לגמרי לא נכון, כי בגלל אי הרצון להשחית אז לא נותנים עשירית.

רוני בריזון: אתה יודע שבסופו של דבר אלפי טון של תוצרת חקלאית - - -

חיים אורון: הסעיף הזה הוא ריק.

חיים אורון: היו בו 700,000 שקלים, אבל האוצר באופן מאוד נחרץ מחסל אותו.

חיים אורון: כל פעם שצריך משהו מביאים כסף, במקום שיהיה סעיף מסודר של תמיכות.

יעל ארנון: התמיכות בשוק המקומי זה תקציב שמנוהל על ידי משרד החקלאות, גם המקור כאן מהעתודה לפעולות של המשרד.

יעל ארנון: זה נכון שיש הפחתות בתקציב התמיכות, אבל אני רוצה גם להוסיף שיש תמיכות ביצואנים, שהן יותר גדולות מבעבר.

חיים אורון: חלק מזה זה ויכוח אידיאולוגי, שלא תומכים בשוק: בואו ניתן לשוק לעבוד.

חיים אורון: אבל כל פעם בא השוק ועושה תנועה בפרצוף, וצריך לעזור להם.

חיים אורון: אין חוכמות, משק שוק חקלאי כזה, פעם זה בגלל צרה כזאת ופעם בגלל צרה אחרת צריך להגן על השוק, אבל עושים מסביב כי האידיאולוגיה יותר חזקה באוצר.

רוני בריזון: לא נתקן היום כל מה שקלקלו קודמינו.

רוני בריזון: אני מעמיד להצבעה, מי בעד?

רוני בריזון: הצבעה בעד – 4 נגד –אין אושר

רוני בריזון: תודה, פניה מספר 733, 734 אושרה פה אחד.

רוני בריזון: אנחנו עוברים לפניה 735, 737, 753, תגבור תקציב החינוך היהודי בתפוצות בסך עשרה מיליון והרשאה להתחייב.

רוני בריזון: הרשאה להתחייב?

רוני בריזון: מה אתם מקימים שם?

מאיר בינק: זו החלטת ממשלה, זה פרוייקט בשיתוף הסוכנות.

מאיר בינק: הפרוייקט מנוהל על ידי חברת בת של הסוכנות, שמביא אלפי יהודים ללמוד בארץ, בכל מיני מסגרות.

מאיר בינק: הפרוייקט הוא בשנת הלימודים תשס"ה, חלקו ב-2004 וחלק ב-2005.

בנימין אלון: מה שם הפרוייקט?

מאיר בינק: אני לא יודע את השם המדויק.

מאיר בינק: החלטת הממשלה אמרה שמעבירים 40 מיליון שקלים לפרוייקט הזה, בהתאם לביצוע בפועל, בהתאם למספר הסטודנטים שיגיעו.

מאיר בינק: זה מופיע תחת משרד ראש הממשלה.

מאיר בינק: אנחנו מעבירים 20 מיליון השנה ועוד 20 מיליון הרשאה להתחייב, כדי שיוכלו להתחיל להתארגן להמשך הפרוייקט, שהוא בהמשך שנת הלימודים תשס"ה.

מאיר בינק: את ההרשאה להתחייב מביאים ממשרד החוץ, הכסף הוא מרזרבות של החינוך היהודי בתפוצות.

מאיר בינק: כלומר, מההתחלה זה כסף שהיה מיועד בתקציב.

רוני בריזון: אני מעמיד להצבעה, מי בעד?

רוני בריזון: הצבעה בעד – 3 נגד –אין אושר

רוני בריזון: תודה, פניה מספר 735, 737, 753 אושרה.

טמיר כהן: פניה מספר 738, 739.

מאיר בינק: אנחנו מדברים על נציבות שירות המדינה, עברה ממשרד ראש הממשלה למשרד האוצר.

מאיר בינק: זאת שוב העברה טכנית של העודפים שעברו במשרד ראש הממשלה, ואני מעביר אותם.

רוני בריזון: טוב, מי בעד?

רוני בריזון: הצבעה בעד – 2 נגד –אין אושר

רוני בריזון: תודה, פניה מספר 738, 739 אושרה.

טמיר כהן: פניה 740, 741.

בנימין אלון: אני לא מבין למה אנחנו מאשרים הכל.

ניסן סלומינסקי: אם נמצא משהו לא טוב לא נאשר.

בנימין אלון: אבל למה לא להכביד עליהם, שיגיעו.

בנימין אלון: שכחתם שאתם באופוזיציה.

רוני בריזון: אבל אדוני הוא לא רק אופוזיציה, אדוני גם מייצג את כלל הציבור, ועל כן יש שליחות – הייתי כמעט אומר קדושה – להעביר את הדברים החשובים.

רוני בריזון: פניה 740, 741, כבוד נשיא המדינה.

מאיר בינק: הפניה הזאת נועדה לבצע התאמות בשכר לקראת סוף שנה, וכמו כן התאמות בתקציב הקניות.

מאיר בינק: אנחנו מתגברים אותם ב-150,000 שקלים.

רוני בריזון: מה זה תקציב הקניות של נשיא המדינה?

רוני בריזון: מה הוא קונה?

מאיר בינק: זה תפעול, ארנונה, טלפונים, דואר.

בנימין אלון: הוצאה של טיסה לחו"ל, מותנית במה?

מאיר בינק: כשהנשיא טס לחו"ל מצטרפים אליו כל מיני גופים פרטיים.

מאיר בינק: הגופים הפרטיים מצטרפים למטוס הנשיא ומצטרפים לעלויות, אבל הם משלמים את הכסף הזה, וזה 40,000 שאנחנו מוסיפים בהוצאה מותנית בהכנסה.

מאיר בינק: זה צלמים וכדומה.

מאיר בינק: הם לא מממנים את הטיסה של הנשיא, הם רק מממנים את השהות של עצמם.

רוני בריזון: אני מעמיד את הפניה להצבעה.

רוני בריזון: מי בעד?

רוני בריזון: הצבעה בעד – 2 נגד –אין אושר

רוני בריזון: תודה, פניה מספר 740, 741 אושרה.

רוני בריזון: פניה מספר 742, ראש הממשלה, הפשרת רזרבת השכר.

מאיר בינק: פה מדובר רק על הפשרת רזרבה לשכר בתוך תקציב משרד ראש הממשלה, לרבנות הראשית.

מאיר בינק: יש הפשרת רזרבות של משרד ראש הממשלה הראשי וברבנות הראשית.

חיים אורון: טמיר, אני חוזר על בקשתי.

חיים אורון: אני מבקש לקבל את כל ההוצאות שהיו לפעילויות משרד הדתות, השוואה של 2004 מול 2003.

ניסן סלומינסקי: מה זה פעולות, אתה לוקח מהפעולות של הרבנות הראשית?

מאיר בינק: לא, הייתה שם תקנה שנקראת רזרבה לרבנים הראשיים, אני פשוט מפשיר את זה לשכר.

מאיר בינק: הכל פנימי, בתוך הרבנות הראשית.

רוני בריזון: זה נשאר ברבנות, מעבירים מסעיף לסעיף.

רוני בריזון: מי בעד?

רוני בריזון: הצבעה בעד – 2 נגד –אין אושר

רוני בריזון: תודה, פניה מספר 742 אושרה.

טמיר כהן: פניה מספר 743, משרד החקלאות.

יעל ארנון: זו פניה של שינויים פנימיים בתוך משרד החקלאות.

יעל ארנון: שני הדברים העיקריים רשומים לכם, אחד זה העברה של 600,000 שקלים בהוצאה לתקציב אחזקה ובינוי, והשנייה זה 748,000 שקלים - - -

רוני בריזון: מאיפה הכסף?

יעל ארנון: מהעתודה לפעולות של המשרד, שהוא מעביר לפי הצורך.

רוני בריזון: כלומר בתוך המשרד.

בנימין אלון: איפה המבנים, בבית ליד?

יעל ארנון: זה אחזקה של המבנים בבית דגן.

רוני בריזון: ואיפה פרוייקט המידגה?

חיים אורון: במבנה הכי יפה שיש, שעד שבאתי עמד שנה וחצי ריק.

חיים אורון: שנה וחצי לא הצליחו להגיע להסכמה עם העובדים לעבור.

רוני בריזון: אשריך שזכית.

רוני בריזון: מי בעד?

רוני בריזון: הצבעה בעד – 3 נגד –אין אושר

רוני בריזון: פניה מספר 743 אושרה.

טמיר כהן: פניה מספר 746, 747 משרד התמ"ת.

רוני בריזון: שני מיליון שקלים לצורך תפעול מרכז ההשקעות.

בתיה פודרביטל: מדובר בהעברה לפי בקשת המשרד של שני מיליון שקלים מהתמיכות לצורך התפעול של מרכז ההשקעות של משרד התעשייה והמסחר, זה חוק עידוד השקעות.

בתיה פודרביטל: זה לצורך התפעול, הם צריכים לשלם X כסף לשנה למיחשוב.

בתיה פודרביטל: זה לא תוקצב כראוי והם צריכים עוד שני מיליון שקלים.

רוני בריזון: מי בעד?

רוני בריזון: הצבעה בעד – 2 נגד –אין אושר

רוני בריזון: תודה, פניה מספר 746, 747 אושרה.

טמיר כהן: פניה מספר 748, משרד הפנים.

יפתח ברמן: אלה שינויים בתקציב מינהל התכנון במשרד הפנים.

יפתח ברמן: התאמות של התקציב לסוף שנה.

רוני בריזון: מי בעד?

רוני בריזון: הצבעה בעד – 2 נגד –אין אושר

רוני בריזון: תודה, פניה 748 אושרה.

רוני בריזון: פניה מספר 749, תשתיות לאומיות.

אסף מאיר: מדובר בכמה שינויים פנימיים בתוך תקציב המשרד.

אסף מאיר: אין פה שום שימוש ברזרבה.

אסף מאיר: בין היתר, אחזקת רכב ממשלתי, שיש שם חוסר בתקציב, ובנציבות המים.

בנימין אלון: כמה כלי רכב ממשלתיים?

אסף מאיר: בסביבות עשרה רכבים.

אסף מאיר: זה כספים שתלויים בהוצאות השוטפות של מינהל הרכב.

ניסן סלומינסקי: מיחידה לרעידת אדמה, אתם מוציאים כסף משם?

אסף מאיר: כן, הפעילות של הוועדה לרעידות אדמה עברה ממשרד התשתיות למשרד השיכון.

אסף מאיר: יכול להיות שהיא תחזור חזרה, כרגע היא במשרד השיכון.

אסף מאיר: הכסף הזה הוא כסף שהתקבל בעודפים.

ניסן סלומינסקי: העבירו את היחידה בלי להעביר את הכסף שלה?

אסף מאיר: זה לא כסף שהוא פעיל - - -

רוני בריזון: מי בעד?

רוני בריזון: הצבעה בעד – 2 נגד –אין אושר

רוני בריזון: תודה, פניה 749 אושרה.

רוני בריזון: אנחנו עוברים לפניה מספר 750.

אסף מאיר: מדובר בהעברה של מזומן.

אסף מאיר: זו לא הגדרה של פרוייקטים, זה משחק עם המזומן כדי להתאים אותו להתחייבויות שקיימות בתקנה, של מפעלי מים ביהודה ושומרון.

אסף מאיר: זו תקנה שמיועדת להקמה של - - -

ניסן סלומינסקי: באיזה מקומות, במגזר הפלסטיני או היהודי?

אסף מאיר: זה גם וגם, אני לא יודע להגיד לך ספציפית על 470,000 האלה.

אסף מאיר: זה לא הגדלה של הפרוייקטים, זה התאמה לפרוייקטים הקיימים.

רוני בריזון: מי בעד?

רוני בריזון: הצבעה בעד – 2 נגד –אין אושר

רוני בריזון: תודה, פניה מספר 750 אושרה.

טמיר כהן: פניה מספר 754, 755, תיירות.

רוני בריזון: יש מישהו?

רוני בריזון: אין, אנחנו עוברים הלאה.

ניסן סלומינסקי: אולי חבר הכנסת אלון, שר התיירות לשעבר, יכול להסביר.

בנימין אלון: זה לשכות המודיעין של התיירות.

אסף מאיר: שכר עידוד במשרד התשתיות הלאומיות, זה איזשהו אלמנט בשכר העובדים, שמטרתו לעודד תפוקה גבוהה יותר.

אסף מאיר: הייתה בעיה עם המתודולוגיה של המשתמשים, הגענו אתם להבנה.

רוני בריזון: מי בעד?

רוני בריזון: הצבעה בעד – 2 נגד –אין אושר

רוני בריזון: תודה, פניה מספר 762 אושרה.

רוני בריזון: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.