ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר , 2004-11-29 12:10

אברהם הירשזון: שלום לכולם, אנו עוברים לנושא הבא – הצעת חוק הצעת חוק לעידוד העסקת עובדים ישראלים בענף החקלאות, התשס"ד-2004, של חבר הכנסת רן כהן וקבוצת חברי כנסת.

אברהם הירשזון: אנו מכינים את הצעת החוק לקריאה שניה ושלישית.

רן כהן: הצעת החוק הזו מוגשת על ידי חברי כנסת מכל הסיעות בבית.

רן כהן: עיקרו של דבר- אנשים עוסקים הרבה מאד בנושא של העובדים הזרים, וחלק נגזר מזה זה עידוד עבודת ישראלים במקומות השונים שבהם עובדים העובדים הזרים.

רן כהן: מאחר ואנחנו כבר אחרי הקריאה הראשונה, שעברה גם במליאה וגם בוועדה הזו, אני יכול לתמצת לחלוטין את הדברים.

רן כהן: אנחנו מוצאים, בעצם, שלושה מגזרים עיקריים שבהם נמצאים עובדים זרים במדינת ישראל שעובדים, כחוק.

רן כהן: אני לא מדבר על אלה שעובדים שלא כחוק.

רן כהן: בעיקרו של דבר זה בענף הסיעוד, בענף החקלאות ובענף הבניין.

רן כהן: בעוד שלענף הסיעוד יש קושי מאד גדול למצוא עובדים ישראלים לאותן משימות של 24 שעות ביממה, ולגור בבית, וגם שם יש כיווני פתרונות, אבל נעזוב אותם כרגע – בענף הבניין יש תזוזה בהחלט לא רעה בכניסת עובדים ישראלים.

רן כהן: בעיקרו של דבר- מהציבור הערבי, בגליל בעיקר, שנכנס לענף הזה.

רן כהן: אנחנו עוקבים אחרי זה כל הזמן, ויש לזה חשיבות עצומה.

רן כהן: לענף החקלאות בעצם יש תלות מאד קשה בעובדים זרים מיומנים, למרות שישראלים עבדו בחקלאות בהיסטוריה, בנו את החקלאות, עשו את ענף החקלאות, אבל היום, כאשר ענף החקלאות צריך להתמודד עם מתחרים בעולם ועם תשלומי השכר, יש לו תלות מאד גדולה וקשה בעובדים זרים.

רן כהן: כל המציעים כאן רוצים ליצור בעצם מעין עבודת פיילוט של עידוד ישראלים לעבוד בחקלאות, אם במגזר מסוים, אם באזור גיאוגרפי מסוים, אם בענף מסוים.

רן כהן: אנחנו לא באים לקבוע את זה כאן.

רן כהן: זו בדיוק תהיה עבודתו של שר החקלאות, שהוא יצטרך להביא את העבודה לנושא הזה, ולכן – מאחר ואנחנו ממילא מוגבלים בתקציב שהוא פחות מ- 5 מיליון שקל – ההצעה מציעה 4.99 כדי לא לעבור את הצורך הזה, של מעל 5 מיליון שקל, שתצריך מעל 50 קולות בכנסת.

רן כהן: זה עבר פה אחד במליאת הכנסת, כך שלא היתה בעיה גדולה בנושא הזה.

רן כהן: אנחנו רוצים לסלול דרך שבה עובדים ישראלים יוכלו ותהיה להם מוטיבציה ותמריץ להיכנס ולעבוד בחקלאות.

רן כהן: היה וזה יצליח – המדינה תדע איך לעשות את זה באופן נרחב יותר, בעתיד.

רן כהן: הכל, כמובן, בשיתוף פעולה עם החקלאים.

רן כהן: אני לא רוצה לפרט עכשיו את כל מה שלמדתי בעניין הזה.

רן כהן: למדתי המון.

רן כהן: אין טעם שאפרט כאן, כי המשרד יודע יותר טוב ממני, וגם החקלאים, ואין שום סיבה לא לקדם את זה באופן שבו 5 מיליון שקל יושקעו בעניין, 4.99.

רן כהן: ואז נדע דבר אחד: שגם אם בעקבות החוק הזה יתווספו לענף החקלאות 500 או 1000 עובדים ישראלים, שיתפרנסו מחקלאות, יביאו פרנסה לביתם ויתמכו בענף החקלאות בעבודה ישראלית – מבחינתנו זה שווה.

רן כהן: שוחחתי באופן אישי עם שר האוצר בעניין הזה.

רן כהן: בהתחלה היתה התנגדות.

רן כהן: לאחר מכן הוא הרפה מההתנגדות, ונדמה לי שהוא אפילו תומך בעניין.

רן כהן: שר החקלאות בוודאי תומך, מליאת הכנסת תומכת.

רן כהן: אני לא חושב שיש כאן מקום לוויכוחים גנרליים.

רן כהן: אם היה מדובר על 500 מיליון או היה מדובר על להפסיק יבוא עובדים זרים באופן גורף, או דבר דרמטי מהסוג הזה, היה טעם לוויכוח גנרלי.

רן כהן: כאן מדובר על פיילוט.

רן כהן: נדמה לי שאפשר להעביר את זה כפי שזה, או את כל התקנות שיובאו על ידי השר, כדי לראות איך מבצעים את החוק הזה, בוועדת הכלכלה.

רן כהן: אם היה מדובר בסכומים גדולים – זה היה חוזר הנה.

אברהם הירשזון: מישהו מאנשי המשרדים רוצה לומר משהו בנושא?

אברהם הירשזון: משרד האוצר.

איוב קרא: אני רק רציתי לדעת אם החקלאים מעריכים שתוספת של 2000 שקל לחודש יכולה לתת מענה, אולי, לעידוד כניסת ישראלים לענף החקלאות.

איוב קרא: השאלה האם בדקת כמה מ- 5 מיליון אפשר להכניס - - -

רן כהן: חבר הכנסת קרא, אני אגיד לך ביושר: לחקלאים עצמם הכי קל בעולם לקבל עובדים זרים.

רן כהן: הם עובדים הרבה מאד שעות, בתעריפים יותר נמוכים.

רן כהן: זה הרבה יותר קל.

רן כהן: אבל חלק מהחקלאים אומרים במפורש שבמידה ותהיה אפשרות לתת לעובדים הישראלים שבשכנותם או באזורם סכומים יותר גדולים מכפי מה שהם משלמים לעובדים הזרים, כי במה שמשלמים לעובדים הזרים – ישראלים לא באים לעבוד.

רן כהן: חד וחלק.

איוב קרא: אני אומר שצריך 2000 שקל לפחות.

רן כהן: אבל אם יינתנו סכומים, אולי אפילו פחות מ- 2000 שקל לחודש, יש סיכוי - --

קריאה: - -

רן כהן: בחוק לא מדובר על - - -.

רן כהן: על זה ידובר בתקנות, אבל ברור לגמרי שזה יצטרף לסכום כזה שבאמת יביא את אותם מועמדים רלבנטיים להצטרף לכוח העבודה.

רן כהן: אני הייתי זה שחוקק את החוק המקורי שהעניק ליוצאי צבא מחצית מדמי האבטלה לשנה הראשונה, אם מתייחסים לענפים כמו עבודה מועדפת.

רן כהן: זה עבד לעילא ולעילא.

רן כהן: עד היום ישנם למעלה מ- 17,000 חיילים משוחררים שנכנסו לעבודה בעקבות אותו חוק, ונשארו בענפים האלה.

רן כהן: כך שכל הסטיגמה על ישראלים שלא רוצים לעבוד – היא סטיגמה מרובעת, אטומה, חסרת תוחלת.

רן כהן: צריך, לדעתי, לצאת ממנה ולעשות את זה.

איוב קרא: אולי לעשות את אותו הדבר לחקלאות, בנושא הזה, להכניס אותה כעבודה מועדפת.

שגית אפיק: היא נמצאת.

שגית אפיק: החקלאות היא עבודה מועדפת.

משה בר סימנטוב: אני אתחיל בעלות התקציבית, שחבר הכנסת רן כהן דיבר עליה כמה פעמים.

משה בר סימנטוב: בחוק אתה יוצר קריטריונים לזכאות.

משה בר סימנטוב: אין אפשרות ליצור קריטריונים לזכאות ובמקביל לקבוע מגבלה תקציבית.

משה בר סימנטוב: עשינו חשבון פשוט, שאם יינתן 1000 שקל לחודש, ולדעת החקלאים זה ודאי לא מספיק – יבואו 1000 מצטרפים חדשים?

משה בר סימנטוב: אז אנחנו כבר מגיעים לעלות תקציבית של 12 מיליון.

משה בר סימנטוב: אנחנו לא יכולים להגביל את העלות, כי ברגע שאתה קובע זכאות – כל מי שיעמוד בקריטריונים יהיה זכאי, והעלות התקציבית ודאי תהיה גדולה מ- 12 מיליון שקלים.

משה בר סימנטוב: באופן פרטני יותר – ההצעה מדברת בעצם על סבסוד שכר.

איוב קרא: אגב, שר האוצר בישיבה האחרונה פה, צידד בזה.

משה בר סימנטוב: ההצעה פה מציעה סבסוד שכר, אני מניח שדובר רבות בפני הוועדה בהקשרים רבים על הבעייתיות של סבסוד שכר ומה קורה בתום תקופת הסבסוד, השכר ירד – העובדים ילכו.

משה בר סימנטוב: אנחנו יוצרים פה איזשהו עיוות של פונקצית הייצור בחקלאות, שתעדיף עבודה על פני הון.

משה בר סימנטוב: אני גם לא יודע איך נוכל להתמודד עם זה שרק מצטרפים חדשים, ולא כל ה- 50,000 עובדים בענף החקלאות יקבלו.

משה בר סימנטוב: נמצא את עצמנו במצב שכולם זכאים איך שהוא לקריטריונים, יעמדו בקריטריונים ויהיו זכאים לתקציב, ואז העלות תהיה מאות מיליונים.

משה בר סימנטוב: מה שאנחנו אומרים – לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, 52.6 עובדים ישראלים - - -

קריאות: - -

משה בר סימנטוב: יש עשרות אלפים.

משה בר סימנטוב: כל מספר שלא נסכים עליו, עדיין נמצא את עצמנו עם מספרים עצומים.

משה בר סימנטוב: מה שאנחנו אומרים הוא שצריך למצוא פתרונות ארוכי טווח לבעיה של עובדים ישראלים בחקלאות.

משה בר סימנטוב: אנחנו גם מדברים עם חקלאים וגם חושבים – שבחלק מהמקומות שניתנו, עד היום, זה בחוק ההסדרים, בהחלטת הממשלה מאמצע אוגוסט, שנקבע שלפחות 40% מתקציב ההכשרה המקצועית יפנה לענפים - - עובדים זרים.

משה בר סימנטוב: זה אומר לפחות 40 מיליון שקלים.

משה בר סימנטוב: צריך לגבש תוכנית, כמובן - יחד עם החקלאים, להכשרה, למימון הכשרה של עובדים בענף החקלאות.

משה בר סימנטוב: צריך לחשוב על עוד פתרונות נוספים – התאמת פונקצית היצור, התאמת תנאי העבודה – בכיוון הזה.

משה בר סימנטוב: עניין אחרון – אני לא רואה איך נאפשר סבסוד שכר בענף מסוים בלי שזה יזלוג לענפים אחרים.

משה בר סימנטוב: אין ענף שלא - - -

שי סומך: הממשלה מתנגדת

שי סומך: להצעת החוק, ושר האוצר הציג את הנימוקים להתנגדות של הממשלה.

שי סומך: אני מתייחס רק ל - - היו"ר אברהם הירשזון: הממשלה מתנגדת להצעת החוק?

שי סומך: כן.

אברהם הירשזון: אז זאת אומרת שזו רק קריאה טרומית וקריאה ראשונה עם התנגדות הממשלה?

קריאה: נכון.

שי סומך: אני מבקש להתייחס לפרטים, ויש כאן הרבה פרטים שצריך להסדיר אותם, צריך לעבוד עליהם.

שי סומך: הצעת החוק היא לא מגובשת.

שי סומך: לפני הקריאה הראשונה אמרתי את אותם הדברים, ואז אמרו שהדברים ייעשו לפני הקריאה השניה והשלישית.

שי סומך: אני אוכל לתת דוגמאות.

שי סומך: יש הרבה פרטים שצריך להסדיר אותם, או לא מעט פרטים – ויש גם קשיי יישום.

שי סומך: הדבר המרכזי הוא היחס בין הסעיף התקציבי של ה- 5 מיליון לבין הזכאות האישית.

אברהם הירשזון: זאת אומרת שאם יוסדרו פרטים כאלה ואחרים – תתמוך בהצעה?

שי סומך: הממשלה מתנגדת, ואני כפוף להתנגדות.

אברהם הירשזון: אבל אפשר יהיה להביא את ההצעה לממשלה, לדיון נוסף.

שי סומך: אני אומר את הדברים בתור נציג היועץ המשפטי לממשלה, שלפי תקנון הכנסת גם אמור לייעץ לה, ומבחינה משפטית ההצעה לא מגובשת, וצריך לעבוד עליה קשה.

שי סומך: אני אומר לך: אני לא מתייחס למהות, והמחלוקת היא ברמה בעיקר של משרד האוצר, והיא מתייחסת בצורה מקצועית לתוכן של הדברים.

שי סומך: אם אדוני רוצה אני יכול לפרט.

שי סומך: הקשר בין הסעיף שקובע מגבלה תקציבית של 5 מיליון שקלים לבין הזכאות האישית, גורם לבעיות מיסוי קשות.

שי סומך: למשל – אם אני ארצה לעבוד בחקלאות ואני רוצה לדעת מה יהיה השכר שלי.

שי סומך: אם יתנו לי תוספת לשכר, יכול להיות שאני ארצה לעבוד, אבל אם לא יתנו לי – אני לא אעבוד.

שי סומך: אני לא יודע מה יהיה בסוף ההעסקה שלי, כי אני לא יודע אם התקציב ייגמר או לא ייגמר.

שי סומך: יכול להיות שאני אעבוד שנה שלמה, ואז, בסוף יתברר שאני לא זכאי לתוספת לשכר כי התקציב נגמר.

שי סומך: זו פגיעה, ואני לא יודע איך להסדיר את זה- האם משרד החקלאות ייתן אישור מראש לכל אדם אם הוא יעבוד או לא?

שי סומך: ייצבע איזשהו כסף בתוך ה- 5 מיליון לכל עובד?

שי סומך: צריך לדבר על כך, אני לא יודע בדיוק איך הדברים האלה ייעשו.

רן כהן: איך פנה השר כאשר היה, למשל, העידוד לקטיף בפרדסים?

רן כהן: בדיוק אותו הדבר.

משה בר סימנטוב: לא נקבעה זכאות בחוק.

משה בר סימנטוב: ברגע שאתה קובע זכאות בחוק – כל מי שיהיה זכאי יהיה צריך לקבל את המענק.

משה בר סימנטוב: אתה לא יכול להתחמק מזה.

רן כהן: אל"ף – אני לא מתחמק.

רן כהן: זה נכון, אלא אם ייקבעו דבר מאד פשוט: שה- 500 הראשונים הם אלה שיזכו לעניין הזה.

רן כהן: לכן זה לחלוטין תקף.

משה בר סימנטוב: אתה קבעת – זה כמו להגדיל את התקציב להבטחת הכנסה בכמה עשרות מיליוני שקלים ולהגיד - - -

רן כהן: אם השר, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת קובע שהחוק הזה חל רק על ה- 500 הראשונים שמתייצבים, בזה הוא גמר את העניין.

קריאות: - -

שי סומך: הדבר הזה צריך להיפתר.

שי סומך: דבר שני, וכבר חבר הכנסת רן כהן נגע בזה, הוא אמות המידה לחלוקת התקציב.

שי סומך: זאת אומרת –אפשר לקבוע, לפחות צריכה להיות סמכות לזה.

שי סומך: צריך להסדיר את הנושא הזה.

שי סומך: למשל, אפשר לקבוע שזה יהיה רק בערבה התיכונה.

שי סומך: או – כל הקודם זוכה, אבל דברים צריכים להיקבע.

שי סומך: יש נושאים נוספים שהם יותר קטנים, אבל בכל זאת: יחס לחוק שכר המינימום, נושא המיסוי, הגדרה של ענף חקלאות.

רן כהן: מה הבעיה של שכר מינימום?

שי סומך: השאלה אם זה מעבר לשכר המינימום – צריך להבהיר את זה.

רן כהן: זו תוספת לכל שכר.

שי סומך: גם אני חשבתי, אבל כדאי להבהיר את זה.

שי סומך: אני לא אומר שזו בעיה גדולה, אבל - - הגדרה של ענף החקלאות היא די רחבה.

שי סומך: הנושא של חיילים משוחררים – מה היחס בין מה שרוצים לתת כאן לבין חוק הביטוח הלאומי – עבודה מועדפת.

שי סומך: הנושא של 24 ימים, התנאי הזה, למשל, לא נמצא בעבודה מועדפת.

שי סומך: מה קורה בחודשים שיש בהם חגים, חופשים, ימי מחלה?

שי סומך: צריכים פה איזשהו מבחן בחוק, אני חושב.

שי סומך: יש כאן את סעיף 5, למשל, שהוא לא ברור לגמרי.

נועה וגנר: אני ממשרד התמ"ת.

נועה וגנר: התבקשתי על ידי נציג הביטוח הלאומי להעיר הערה כללית וגם שתי הערות פרטניות.

נועה וגנר: ההערה הכללית היא הבעיה החוקתית, שגם המשרד הביטוח הלאומי - - -

אברהם הירשזון: אני מציע שתייצגי רק את עמדת משרדך.

נועה וגנר: אני התבקשתי להביע את העמדה.

אברהם הירשזון: אני מציע שתייצגי את המשרד שלך.

אברהם הירשזון: אם הביטוח הלאומי חושב שזה מספיק חשוב לו – שיבוא לכאן.

נועה וגנר: הבעיה הראשונה, והצביעו עליה כאן קודם, היא בעיית מגבלת הכספים – מה קורה לאותו אדם שהגיע בתום ה- 500 הראשונים, או ה- 1000 הראשונים, והכסף תם.

נועה וגנר: הבעיה הזו מוליכה אותנו לבעיה אחרת, לשאלה – האם באמת מתאים לעשות פיילוט בחקיקה, כאשר בעצם, הנושאים הללו מתאימים יותר להסדרה במסגרות אחרות – של החלטות ממשלה, או מסגרות שקובעות קריטריונים, קובעות לתת את זה ל- 500 העובדים הראשונים או למכסה מסוימת של עובדים.

נועה וגנר: האפשרות לקבוע קריטריונים יותר גמישה, וגם היא לא חייבת להיות בחקלאות.

נועה וגנר: הבעיה של עובדים זרים בענפים מסוימים יכולה להיות גם בענפים אחרים, ולממשלה יש יותר גמישות לזהות איפה נמצאת הבעיה, באיזה עבודות - - -

רן כהן: אבל הכנסת רוצה שזה יהיה בחקלאות.

רן כהן: מי אתם שתגידו לכנסת שלא?

נועה וגנר: אני רק מביעה את העמדה של המשרד.

רן כהן: אולי אלה שלומדים משפטים פשוט לא למדו שיש גם בית מחוקקים, והוא רוצה – בחקלאות.

נועה וגנר: ביקשתי להציג את עמדת משרדנו, ואני אעשה כך.

נועה וגנר: אני אציג את עמדת משרדי.

נועה וגנר: לכן, מוצע שהדבר ייעשה כפי שנעשה בעבר, שהיו כל מיני פרויקטים לשילוב ישראלים, בדרכים אלה ואחרות.

נועה וגנר: זה מתאים יותר להפעלה בצורה הרבה יותר גמישה.

נועה וגנר: הבעיות שצוינו פה על ידי משרד המשפטים הן בהחלט בעיות רציניות.

נועה וגנר: האבחנה בין מקבלי אבטחת הכנסה למובטלים – לא הכנסנו לפה את מקבלי הבטחת ההכנסה.

נועה וגנר: איפה המענק לחיילים משוחררים שנכנסים במסגרת מענק לעבודה מועדפת?

נועה וגנר: אנחנו מדברים פה על צורה מסוימת של ניוד, ניוד עובדים.

נועה וגנר: זאת אומרת : יכול להיות שהועבד ימלא 24 ימים בחודש, אבל ימלא אותם אצל כמה מעבידים.

נועה וגנר: איך הדברים האלה ייעשו אם אין כאן איזשהו פרויקט שנעשה בשיתוף רציני של הממשלה, של המשרדים?

נועה וגנר: האם המענק הזה הוא שכר, ואיך הוא ממוסה?

נועה וגנר: מדובר פה על סבסוד שכר, שכר המעביד – האם המעביד מקבל את הכספים האלה עבור עובדיו?

נועה וגנר: האם העובדים האלה מקבלים את השכר ואז צריך לנכות ממנו מס או כל מיני תשלומים – אלה, בעיקרון, השאלות.

חיים חדד: אני מהתאחדות חקלאי ישראל.

חיים חדד: קודם כל אני רוצה לומר שאנחנו תומכים בהצעה.

חיים חדד: אני חושב שלא צריך לחסוך שום ניסיון – אפילו שזה נראה קצת קשה וכמעט בלתי ניתן להשגה, צריך להמשיך לנסות אותו.

חיים חדד: אני חושב שמשרדי הממשלה משחקים פה באיזושהי היתממות מסוימת, וחיפוש כל מיני סעיפים ותת סעיפים איך אי אפשר ליישם את הרעיון הזה לעודד העסקת ישראלים בחקלאות.

חיים חדד: האוצר, לפני שנה וחצי, הגיע אלינו ואמר שבשביל לעודד ישראלים לעבוד בחקלאות, יוטל מס על העובדים הזרים, כך שלחקלאי יהיה קשה יותר להעסיק אותם.

חיים חדד: בינתיים לקחו 200 מיליון שקל בפטנט הזה, ולא נכנסו ישראלים חדשים.

חיים חדד: אז אם האוצר באמת רוצה לעודד – שייקחו את ה- 200 מיליון שקל, ישקיעו אותם בישראלים – אם זה במיכון, אם בטכנולוגיה, אם בשדרוג החקלאות, וישקעו את הכסף הזה באמת בעידוד כניסת ישראלים לחקלאות.

חיים חדד: הכוונות של האוצר הן לא כאלה.

חיים חדד: הכוונות של האוצר הוא גם לגזור איזה קופון מהעסקת העובדים הזרים בארץ.

חיים חדד: הוא משתתף בחגיגה הכללית שכולם שותפים לה חוץ מהחקלאים.

חיים חדד: הכוונות של האוצר לא אמיתיות.

חיים חדד: אנחנו יצאנו לפני שבוע עם החברה' של האוצר.

חיים חדד: הצענו להם לעשות מספר פיילוטים.

חיים חדד: אני אומר לכם – נמצא את התוספת.

חיים חדד: השאלה היא באמת האם אפשר להעסיק עובדים ישראלים בחקלאות.

חיים חדד: אני מסכים למה שאומר חבר הכנסת רן כהן שגם אם בניסיון הזה נצליח להעסיק 500 עובדים או 1000 עובדים, זה מבחינתנו הישג גדול מאד – להכניס חזרה מספר כזה.

חיים חדד: אבל מבחינתנו אולי אפשר יהיה להסביר שגם העניין של השכר לא מכניס ישראלים לחקלאות.

חיים חדד: אולי סוף סוף הוועדה תדע שהמרכיב של השכר הוא לא המרכיב של כניסת ישראלים לחקלאות.

חיים חדד: סוף סוף העניין הזה צריך לצאת החוצה, כחי כל הזמן מתקיים פה מאבק בינינו לבין האוצר, לבין התמ"ת – כן להכניס או לא להכניס עובדים, והשכר זה המפתח.

חיים חדד: אני אומר לכם: זה לא המפתח.

חיים חדד: אנחנו מוכנים לעשות פיילוט – לקחת מקומות, אזורים מסוימים, להוסיף על שכר המינימום, על חשבוננו, כולל על חשבוננו,

חיים חדד: למצוא את הדרך לשלם את ה- 5 מיליון שקל האלה, כדי שיעשו גם סדר ואיזשהו פיקוח, וסוף סוף לדעת אם אפשר להכניס עובדים ישראלים.

חיים חדד: אני משער שהאוצר לא צריך להתנגד, אלא למצוא דרך איך לממש את הרעיון הזה של חבר הכנסת רן כהן, בשביל לנסות להעסיק עובדים ישראלים בחקלאות.

אמנון נגר: אני נציג משרד החקלאות.

אמנון נגר: המשרד תומך בהצעה הזו.

סיוון הכטר: הממשלה מתנגדת.

אברהם הירשזון: אני מצטער.

אברהם הירשזון: יכולתם לבוא מתואמים.

אברהם הירשזון: אם לא באתם מתואמים – זו לא הבעיה שלנו.

אמנון נגר: ולגבי ההעסקה – נכון שתמיד טוענים שחסרים עובדים בחקלאות, ויש כאלה שטוענים תמיד שצריך להכניס ישראלים.

אמנון נגר: זה נכון, צריך להכניס ישראלים, אבל כאשר הם טוענים, כמו שאמר חיים חדד, שהגדלת השכר לעובד הישראלי תגרום לכניסתם של הישראלים, הדבר הוא לא נכון.

אמנון נגר: אבל, ה- 5 מיליון האלה, או ה- 4.99 שמצוינים בהצעה, זה יכול להיות מספיק, די והותר, כי לפי מה שאני יודע, ואני מנהל את התחום הזה במשרד – ישראלים לא נכנסים לעבודה הזו.

אמנון נגר: במשך השנה ו- 4 החודשים שלי בתפקיד פנו אלי הרבה, אבל אני ידעתי גם שהתוצאה תהיה שלילית.

אמנון נגר: זאת אומרת, הם הלכו, קיבלו את הטלפונים של חקלאים בערבה ובצפון, בכל מקום, קישרתי אותם עם רכזי ועדות חקלאיות ועם חקלאים, אבל הם הלכו במטרה לחזור, הם לא הלכו במטרה להישאר.

אמנון נגר: ידוע לי על 3 אנשים בלבד שהמשיכו לעבוד, בנאות הכיכר.

אמנון נגר: כל המספרים של הלמ"ס – אני לא יודע מאיפה הם שאובים.

אמנון נגר: אני יודע שבחקלאות היום, השנה, לא הרבה ישראלים נכנסו, ותמיד חסרות ידיים עובדות.

סיוון הכטר: אני רוצה להבהיר נקודה,

סיוון הכטר: לאור הדברים שנאמרו:

סיוון הכטר: אנחנו מכירים את הקושי ואת הבעיה שיש היום בחקלאות בנושא של עבודה.

סיוון הכטר: אנחנו מנסים לחשוב ולקיים איזשהו דין ודברים עם החקלאים כדי לאתר פתרונות , אבל פתרונות שהם ארוכי טווח, פתרונות שיטפלו מהיסוד בבעיה הזו, ויצמצמו אותה, לפחות, אם לא יפתרו אותה לחלוטין.

סיוון הכטר: ובאמת – יש רשימה של נושאים שיכולים לבוא בחשבון, ואפשר לדבר עליהם, ואנחנו בהחלט פתוחים לנהל דין ודברים.

סיוון הכטר: ההצעה הזו, לפחות להבנתנו, לא מהווה פתרון.

סיוון הכטר: אולי פתרון זמני.

סיוון הכטר: ודאי לא פתרון לטווח ארוך, ואולי, אפילו, במידה מסוימת – מעצימה את הבעיה, מפני שהיא גורמת בסופו של דבר לעליה של השכר של המועסק.

סיוון הכטר: אם הכוונה היא לחוקק חוק שיפתור בעיה של 500 עובדים בחקלאות, אז יכול להיות שהחוק ישיג את ייעודו.

סיוון הכטר: אני מבינה שזו לא הכוונה.

סיוון הכטר: אם הכוונה רחבה יותר, אז צריך לפתור את זה בצורה יסודית יותר.

סיוון הכטר: אם מעלים את השכר של העובדים, צריך לעשות שינויים בחקלאות, שיאפשרו לחקלאי לשלם שכר גבוה יותר, אלא אם כן הכוונה היא כאן בסוף לבסס נוהל כזה שפשוט נותן סבסוד מלא, בפועל, לכל העובדים הישראלים בחקלאות, עד עולם, ואז, כמובן, שאנחנו לא מדברים על 5 מיליון שקל.

סיוון הכטר: ההצגה התקציבית של 5 מיליון שקל מעוותת את התמונה.

אברהם הירשזון: ראשית – אני אומר לכם חד משמעית, אני חושב שאתם מגזימים קצת.

אברהם הירשזון: אני אומר מדוע – אני יודע שעכשיו אנחנו מעבירים את חוק ההזנה.

אברהם הירשזון: גם הוא לא נותן תשובה לכל ילדי ישראל, אלא רק לחלק מילדי ישראל.

אברהם הירשזון: יכולים לומר ילדים אחרים: למה אנחנו לא יכולים להיכנס לחוק הזה?

אברהם הירשזון: אז אומרים – כי אין תקציב.

אברהם הירשזון: החוק הזה גם קובע שבעוד שלוש שנים, כאשר לא תהיינה תרומות, אולי בכלל יהיה מצב שונה.

אברהם הירשזון: זאת אומרת, נותנים הזנה, ואז, בעוד שלוש שנים היא תיפסק.

אברהם הירשזון: אז הולכים גם לנושאים כאלה.

אברהם הירשזון: לכן אני אומר לכם, שלא זו הדרך.

אברהם הירשזון: מה שאני מציע – אל"ף, אם זו הצעת חוק שהממשלה לא תומכת בה, אני חייב להודיע על מועד הצבעה.

אברהם הירשזון: זאת אומרת, זכותו של כל אחד להיות נוכח, וזה מה שאני מתכוון לעשות.

אברהם הירשזון: דבר שני – אדוני מגיש את הצעת החוק הזו.

אברהם הירשזון: זה פרלמנט, וזו זכותו.

אברהם הירשזון: שמענו את דעת המומחים, ואני מודה להם, ובסופו של דבר העניינים נחתכים בהצבעה של כן או לא.

אברהם הירשזון: מה שאני מציע לכם הוא לנצל את הזמן הזה, ולשבת עם חבר הכנסת רן כהן.

אברהם הירשזון: אנחנו נביא את הדברים תוך שבוע או עשרה ימים להצבעה.

אברהם הירשזון: אם יש תיקונים, שאתם מגיעים אתו לכלל אפשרות לתקן, על דעת שניכם, אני אשמח מאד להביא את הנוסח המתוקן.

אברהם הירשזון: אם לא – זו זכותו המלאה של חבר הכנסת להביא את זה להצבעה, וזה יישאר או ייפול על פי החלטת חברי הכנסת.

שי סומך: הלשכה המשפטית - - צריך לשתף פעולה עם הלשכה המשפטית.

אברהם הירשזון: זה ברור, אל תדאג.

משה בר סימנטוב: חוות דעתה של הממשלה היא שהעלות התקציבית גבוהה מ- 5 מיליון שקלים ולכן נדרש רוב של 50 חברי כנסת.

אברהם הירשזון: תאמין לי שכשהוא יגיש את זה אחרי התיקונים זה יהיה ברור מאד ומוגדר.

אברהם הירשזון: אל תיתלו בזה שזה לא יהיה יותר, כי אם הוא יאמר שהצעת החוק הזו היא רק ל- 50 0

אברהם הירשזון: עובדים, הרי אפשר להגדיר את הדברים.

אברהם הירשזון: אל תיתלו בזה.

רן כהן: אני מאד מכבד את הדוברים של משרדי הממשלה.

רן כהן: אל"ף, הממשלה והאוצר לא הציבו שום תוכנית, למרות שאנחנו מטפלים בעניין הזה שנתיים.

רן כהן: שנתיים מביאים עובדים זרים וחקלאי ישראל תלויים בהם.

רן כהן: משרד האוצר, חוץ מלהתנגד לא עשה כלום.

רן כהן: אני לא אומר את זה בכעס, אני אומר את זה כעובדה.

רן כהן: אני מנהל את התחום הזה שנתיים כבר.

רן כהן: דבר שני – משרד האוצר היגיע להסכמה עם הקבלנים בבניין שהוא עושה אתם פרויקט בלי חוק.

רן כהן: הוא לא מקיים אותו.

רן כהן: למה?

רן כהן: כי אין חוק.

רן כהן: כאשר חוק קובע שהתקציב הוא 4.99 מיליון, חזקה על השר, שמתקין את התקנות, שהוא יגביל את החוק הזה, את התוצאה, ל- 4.99.

רן כהן: זאת אומרת, כל האמירה כאן כאילו שזה לא יהיה 4.99, למרות שכך כתוב, היא אמירה חסרת שחר, כי השר יתקין תקנות במסגרת ה- 4.99.

רן כהן: אין לו דרך אחרת.

רן כהן: הערה נוספת – אני בהחלט נכון, ברצון, להצעתך, לתת מענה על ההערות, יחד עם הלשכה המשפטית.

רן כהן: אנחנו ברצון רב נביא את זה תוך מענה לאותם הדברים שאתם מעלים אותם כבעיות אמיתיות.

רן כהן: אני לא מתכוון לעבוד – לא על האוצר, לא על הממשלה, ולא על אף אחד.

רן כהן: כל מה שאני רוצה הוא שישראלים יעבדו יותר בחקלאות.

רן כהן: נעשה את הניסיון הזה.

רן כהן: אגב, בשיחה אישית ביני לבין שר האוצר, חד משמעית הוא אמר לי שהוא בעד.

רן כהן: אז אני לא יודע מה קורה בינו לביניכם, וזה גם לא מעניין.

רן כהן: אני הולך כמצוות היושב ראש.

רן כהן: נשב על זה יחד, נתקן את התיקונים הדרושים, והיושב ראש יחליט.

אברהם הירשזון: גברתי, היועצת המשפטית, תרכזי את הנושא הזה.

סיוון הכטר: ברוח המלצתך, היושב ראש, אני רק מבקשת תיקון שהוא לא קשור ללאקונות המשפטיות שהועלו כאן, להוסיף בסעיף 5 – לגבי התקנות האלה, להוסיף גם את שר האוצר - - -

אברהם הירשזון: תוסיפי את מה שאת רוצה.

אברהם הירשזון: קודם כל – אני לא יודע אם הנושא של התקנות יהיה פה, בוועדת הכלכלה, או בוועדת הכספים.

אברהם הירשזון: בישיבה הסופית, לפני ההצבעה, אני אתן לך את האפשרות להעלות את זה.

אברהם הירשזון: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.