ועדת הכספים , כנסת 16, פרוטוקול מספר 204, 2004-11-15 10:00

אברהם הירשזון: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

אברהם הירשזון: על סדר היום – הצבעה על פניה מספר 518 517.

נסים זאב: יש לי הצעה לסדר.

נסים זאב: אני מבקש שתהיה הצבעה שמית.

איוב קרא: אני מבקש לחכות לחבר הכנסת ליצמן.

איוב קרא: אני לא אסכים שהישיבה תתחיל בלי ליצמן.

אברהם הירשזון: אני מבקש לפתוח את הישיבה.

איוב קרא: לא תהיה הצבעה בלי חבר הכנסת ליצמן.

איוב קרא: אי אפשר לקנות פה אנשים וללכת.

איוב קרא: אי אפשר לחכות לכולם ולליצמן – לא.

איוב קרא: צריך להביא אותו לכאן.

איוב קרא: אנחנו לא רוצים שיקנו את אף אחד פה.

אברהם הירשזון: אני מבקש מהתקשורת לעזוב את החדר.

קריאות: - -

נסים זאב: יש פה רוב נגד ההתנתקות, נגד הסעיפים האלה.

אברהם הירשזון: אני מבקש ממך לצאת החוצה, אתה לא חבר בוועדה.

נסים זאב: אני ממלא מקום.

קריאות: - -

קריאה: במחטפים אפשר למכור את כל ארץ ישראל.

אברהם הירשזון: רבותיי, אנחנו היינו לפני הצבעה, ואנחנו עוברים להצבעה.

ניסן סלומינסקי: יש לי שאלה פרוצדורלית.

אברהם הירשזון: אתה רוצה התייעצות סיעתית?

איוב קרא: כן.

אברהם הירשזון: שתי דקות להתייעצות סיעתית.

ניסן סלומינסקי: בינתיים אני רוצה לשאול: האם חבר ועדה שלא נמצא, האם יכול לאסור החלפה שלו או שאוטומטית נכנס ממלא מקום?

קריאה: תקנונית – לא.

אברהם הירשזון: אתה שואל אותי שאלה משפטית.

אברהם הירשזון: זה חשוב מאד מה שאתה אומר.

קריאות: - -

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים להצבעה.

בנימין אלון: יש בתקנון אפשרות להצבעה לפי שמות.

אברהם הירשזון: אני מוכן לערוך הצבעה שמית, ברצון רב.

איוב קרא: חכו שליצמן יבוא.

אברהם הירשזון: אני לא אחכה.

אברהם הירשזון: אני עובר להצבעה.

טמיר כהן: רוחמה אברהם – בעד דניאל בנלולו – בעד איוב קרא – נגד אלי אפללו – נעדר, יחיאל חזן ממלא את מקומו – נגד חיים כץ- נגד אברהם בייגה שוחט – בעד אורית נוקד – בעד יצחק הרצוג – בעד יעקב ליצמן – אינו נוכח ניסן סלומינסקי – נגד מוחמד ברכה – בעד אהוד רצאבי – בעד רוני בריזון – בעד נסים דהן – נגד יצחק כהן – נעדר, מי ממלא את מקומו?

טמיר כהן: נסים זאב – נגד בנימין אלון – נגד חיים אורון – בעד אברהם הירשזון – בעד

מיכאל גורלובסקי: למה לא קראו בשמי?

טמיר כהן: סליחה טעות שלי.

טמיר כהן: מיכאל גורולובסקי - נגד 10 בעד, 8 נגד.

טמיר כהן: מישהו רוצה רביזיה?

נסים דהן: אני מבקש רביזיה.

אברהם הירשזון: תוך דקה – רביזיה.

אברהם הירשזון: מי בעד הרביזיה?

אברהם הירשזון: – 6 בעד.

אברהם הירשזון: מי נגד הרביזיה?

אברהם הירשזון: – 10 מי נמנע?

אברהם הירשזון: אין.

אברהם הירשזון: תודה רבה, רבותיי.

אברהם הירשזון: ההצבעה היתה על שתי הבקשות – 518 517.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים להצבעה על 603 604.

אברהם הירשזון: מי בעד? 10.

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: 7 .

אברהם הירשזון: תודה לכם, הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: תיקונים בתקנון הבורסה (רישום למסחר של תעודות התחייבות של תאגיד בנקאי הניתנות להמרה כפויה)

אברהם הירשזון: אנו עוברים לנושא הבא – שינויים בתקנון הבורסה.

נסים דהן: יש לי הצעה לסדר.

נסים דהן: אני חוזר על הדברים שלי מהשבוע שעבר.

נסים דהן: הדיון על התקציב בכל שנה הוא דיון קשה, ושנה הוא יהיה קשה במיוחד.

נסים דהן: התקציב עוד לא עבר קריאה ראשונה.

נסים דהן: אני חוזר ומבקש מהיושב ראש, לא לקדש את ה- 31 בדצמבר.

נסים דהן: אין לנו זמן.

נסים דהן: אם התקציב היה יורד בזמן – מילא, אבל הוא לא ירד בזמן.

נסים דהן: יהיו פה דיונים קשים, ענייניים, יסודיים ואף אחד לא יכול לעשות את זה בזמן הזה, שנותר.

נסים דהן: כל הדיונים כאן יהיו ארוכים – ואני מבקש שתודיע ש- 31 בדצמבר לא מקודש, ושהדיונים יימשכו מעבר ל- 31 בדצמבר, כי הזמן שנותר לנו, לצערי הרב – לא מאפשר לנו לדון, אפילו.

אברהם הירשזון: אל"ף , הערתך נרשמה, ואני לוקח אותה לתשומת לבי.

אברהם הירשזון: אני אבדוק את הנושא הזה.

אברהם הירשזון: אני אומר לך: שום דבר לא מקודש אצלי.

אברהם הירשזון: תן לי לראות איך אני מוביל את העניין.

אברהם הירשזון: אני לא רוצה להכריז הכרזות לכאן או לכאן.

אברהם הירשזון: שמעתי הערה, היא רצינית מאד, והיא בהחלט תילקח בחשבון.

אלעזר אמיר הימל: אני מהרשות לניירות ערך, ונמצא אתי גם חברי, דרור שליט מהבורסה.

אלעזר אמיר הימל: יש לנו 4 נושאי תקנון בורסה.

אלעזר אמיר הימל: הנושא הראשון הינו הסדרת כללי רישום לגבי תעודות התחייבות לתאגיד בנקאי.

אלעזר אמיר הימל: מדובר בהסדר שקיים כבר שנתיים במעמד של הנחיות זמניות והוא מאפשר לתאגידים בנקאיים להנפיק אג"ח שניתנות להמרה כפויה על ידי התאגיד.

אלעזר אמיר הימל: המכשיר הזה בא להשלים אפשרות שבנק ישראל קבע אותה להון שנקרא – הון משני עליון.

אלעזר אמיר הימל: זה סעיף הוני מסוים שמאפשר לבנק להנפיק התחייבויות מסוימות שעשויות להיות מוחלפות להון בנסיבות של שינוי של פרמטרים של סיכון.

אלעזר אמיר הימל: כאמור, ההסדר כבר עובד בפועל שנתיים.

אלעזר אמיר הימל: היתה רק הנפקה אחת כזו.

אלעזר אמיר הימל: אנחנו מבקשים לעגן אותו בתקנון ובהנחיות.

נסים דהן: המרה כפויה – על ידי מי?

אלעזר אמיר הימל: על ידי המנפיק, לפי פרמטרים של סיכון שנקבעים מראש, לפי מנגנון שנקבע מראש.

דרור שליט: זה מה שהופך את ההון הזה להון משני של הבנקים.

דרור שליט: הון משני שהוא משהו בין אגרת חוב להון.

דרור שליט: דרך אגב, ברגע שזה יתבצע, באמת שיהיה מצבנו חמור.

דרור שליט: כמעט בפשיטת רגל.

נסים דהן: הוא אמר שהיה מקרה אחד כזה.

דרור שליט: מה שאמר חברי אלעזר אמיר הימל שהיה גיוס אחד כזה של בנק הפועלים, אבל אני אומר- המקרה שההתחייבות הופכת להון זה רק חס וחלילה כאשר אותו בנק יהיה קרוב לפשיטת רגל.

אלעזר אמיר הימל: המדובר בפרמטרים של סיכון שנקבעים על ידי בנק ישראל לפי המפתחות של בזל והסטנדרט הבינלאומי.

אלעזר אמיר הימל: אין כאן המצאה ישראלית.

אלעזר אמיר הימל: זה יישור קו עם סטנדרטים בינלאומיים של הגדרות של הון בנקאי.

אלעזר אמיר הימל: גם האינטואיציה הבסיסית שלי, כשנתקלתי לראשונה במקרה, היתה כשלך – ואמרתי: מה זאת אומרת – כפויה על ידי התאגיד.

אלעזר אמיר הימל: ואז חזרתי והבנתי שזה בסדר, אין שם בעיה.

אלעזר אמיר הימל: זו הגדרה של סעיף מסוים עם מאפיינים מסוימים.

נסים דהן: מה שאתה אומר הוא שביום פקיעת האופציות - - -

אלעזר אמיר הימל: זה לא פקיעת אופציות.

אלעזר אמיר הימל: זו אגרת חוב.

אלעזר אמיר הימל: מדובר בהתחייבויות, באג"ח, שמונפקות, שבמהלכן יקרה אחת משתיים – בהסתברות מאד מאד גבוהה האג"ח האלה פשוט יגיעו לפירעון, לפדיון, אלא – שבמהלך התקופה, עד הפדיון, אם ישתנו באופן קיצוני פרמטרים מסוימים של סיכון הבנק, לפי המפתחות של בנק ישראל, אז קיימת האפשרות להפוך את האגרות חוב האלה להון.

אלעזר אמיר הימל: במקום שהן תהיינה אגרות חוב הן תהיינה באופן כללי מניות.

אלעזר אמיר הימל: הכלי הזה קיים.

אלעזר אמיר הימל: הוא קיים כבר למעלה משנתיים.

אלעזר אמיר הימל: הוא היה מעוגן בהנחיות זמניות, אלא שההנחיות הזמניות הסתיימו, ואנחנו רוצים לעגן אותם כהסדר של קבע.

נסים דהן: כל בעל חוב, אוטומטית, הופך לבעל מניות, במקרה של פשיטת רגל.

נסים דהן: החוב שלו הופך לחלק מהפירוק.

דרור שליט: אבל לפי הנוסחה הזו, זה מאפשר את מה שאמר חברי – להפוך את ההון הזה להון משני, משהו שהוא בין הון מניות להון שמדובר פה.

דרור שליט: - - מספר הנפקות כאלה בשוק.

דרור שליט: אחת הונפקה לציבור, ויש גם אחת, לפחות שאני יודע, שנופקה למשקיעים מוסדיים, וזה לתועלת כל הצדדים, גם מי שקונה קונה את זה כי הוא חושב שזה טוב לו, וגם לבנק – זה מאפשר להגדיל את הפעילות שלו כי יש לו הון נוסף.

אהוד רצאבי: אני מציע שנמשיך הלאה, למכירות בחסר.

אהוד רצאבי: ונעשה הצבעה על שני הדברים יחד.

אלעזר אמיר הימל: מכירות בחסר הן נושא מאד חשוב שאנחנו מנסים מעת לעת להסיר כל מיני חסמים שקשורים להן, כי בין היתר, שוק המכירות בחסר הוא בעצם שוק של הלוואות, נקרא לזה – עוקף בנקים.

נסים דהן: השאלות.

אלעזר אמיר הימל: השאלות ומכירות בחסר זה שוק שיוצר מימון חוץ בנקאי שאני חושב שכולנו בעד לפתוח את האפשרות, ואז, כמובן, כל אחד יוכל לבחור - - -

נסים דהן: גם אג"ח או רק מניות?

אהוד רצאבי: גם וגם.

נסים דהן: כי על אגרות חוב דיברנו בשבוע שעבר.

סמדר אלחנני: תחבר את זה לעניין של עושי שוק.

דרור שליט: אבל בכל אופן מובאים לפה מספר תיקונים, חלקם יותר חשובים וחלקם פחות חשובים.

דרור שליט: התיקון הראשון נוגע למניות, שכאשר מישהו מוכר מניות, חבר הבורסה, על מנת לא לפגוע ביציבות הפיננסית של הבנק צריך לקבל מניות כבטוחות.

דרור שליט: מה שאומר התיקון, שאם המניות הן מאותו סוג שנמכרו בחסר – ותשאלו: איך זה יכול להיות?

דרור שליט: והתשובה היא: כשהוא מוכר בישראל, ויש לו את אותן מניות בארצות הברית, אותן מניות יכולות להיות ביטחון, כי בדרך כלל כאשר אנחנו לוקחים מניות כביטחון אנחנו "מכסחים" אותן.

דרור שליט: זאת אומרת: מי שחייב 1000 שקל ויש לו מניות של "טבע" ב- 1000 שקל, זה לא מספיק.

דרור שליט: אולי מניות "טבע" יירדו ב- 10% אז צריך להוסיף מרווח ביטחון.

דרור שליט: אבל אם הוא מוכר בישראל ויש לו את אותן מניות בארצות הברית, אז מספיקה - - כמות של מניות.

דרור שליט: תיקון שני – ישנם מקרים שיש לעובדים של חברה אופציות לא סחירות.

דרור שליט: יש מנגנון מאד מסובך ומורכב שמותאם למקרה הזה, אבל מה שאנחנו ראינו הוא שכל המנגנון הזה יכול להיות שהוא יותר טוב או פחות טוב – בארצות הברית יש מנגנון הרבה יותר פשוט.

דרור שליט: אם אנחנו נשאיר את המנגנון שלנו, כולם יממשו את האופציות בארצות הברית.

דרור שליט: כמובן שהכוונה היא לחברות הדואליות.

דרור שליט: לכן, מה שאנחנו מציעים פה, שאותו מנגנון שקיים בארצות הברית, וכמובן שבדקנו אותו וראינו שהוא לא גורם לשום בעיות – יהיה גם בישראל.

דרור שליט: שני הנושאים הבאים הם נושאים של הבהרות, הבהרות בלבד.

דרור שליט: אני מדבר עדיין על מכירה בחסר, כאשר מוכרים short ומחזיקים כנגדו מק"מ של בנק ישראל, זכות לרכישת מק"מ בעתיד.

דרור שליט: אנחנו מבהירים שצריך לתת ביטחונות, כמו במקרה הקודם שהסברתי.

דרור שליט: זה דבר שלפחות לדעתי היה כתוב גם מקודם, אבל כתבנו את זה למען הסר ספק.

דרור שליט: דבר שני – אותו הדבר אם מישהו שואל לא מהחשב, לא מהברוקר, אלא מחברת בת של ברוקר, ברור שכלכלית זה אותו הדבר, אבל ברור שטוב יותר שזה יהי כתוב ברחל בתך הקטנה, כדי שלא יהיו ויכוחים אם זה כן נכלל או לא נכלל.

דרור שליט: הדבר האחרון, שהוא הדבר היותר חשוב – תקופת ה- short היום, אפשר למכור ב- short ולהשאיל רק על שנה.

דרור שליט: אנחנו, בתיאום עם מס הכנסה, בשאיפה להגדיל את תקופת המכירה בחסר ככל שאפשר.

דרור שליט: למס הכנסה היו הסתייגויות מהנושא הזה, ולכן, מה שהסכמנו עם אנשי מס הכנסה, שלא נמצאים פה, שזה תמיד יהיה עד תום השנה הקלנדרית הסמוכה.

סמדר אלחנני: שוטף פלוס שנה.

דרור שליט: כן.

דרור שליט: מבחינתי, דרך אגב, היה אפשר גם ל- 5 שנים, אבל אני מתאים את עצמי לאנשי מס הכנסה.

אהוד רצאבי: אני אעמיד את התיקונים האלה קודם כל להצבעה.

אהוד רצאבי: מי בעד התיקונים?

אהוד רצאבי: – 2 בעד.

אהוד רצאבי: מי נגד?

אהוד רצאבי: – אין.

אהוד רצאבי: מי נמנע?

אהוד רצאבי: – 1.

אהוד רצאבי: תודה רבה, אושר.

אהוד רצאבי: נעבור לתיקונים הבאים.

אלעזר אמיר הימל: הנושא הבא עניינו מגבלת פוזיציות פתוחות.

אלעזר אמיר הימל: זה אמצעי של הבורסה למניעת קורנרים.

אלעזר אמיר הימל: מאחורי הכותרת הזו מסתתרת הרגולציה שמכבידה על משקיע בודד במגזרים לתפוס פלח משמעותי מדי בשוק, שיכול להשפיע השפעה לא תקינה על המסחר.

אלעזר אמיר הימל: מה שמוצע פה זו שלושה שיפורים במערך הזה של הרגולציה, שמתייחסת למגבלת פוזיציות פתוחות.

אלעזר אמיר הימל: הנושא הראשון שאנחנו מבקשים לתקן הוא שבמידה ולקוח חרג ממגבלת פוזיציות פתוחות בפעילות אצל מספר חברים – הרי לקוח יכול לעבוד אצל מספר חברים, ובאופן עקרוני, אפריורי, החבר יודע בדרך כלל רק מה שמתרחש אצלו, לבורסה יש מערכת בקרה שמאפשרת לה לבדוק את הפעילות של לקוח אחד אצל מספר חברים, ולעשות סכימה, ואז היא יכולה להגיע למסקנה שיש לקוח בודד שחרג מהמגבלה.

אלעזר אמיר הימל: אז יש כלי אכיפה כדי לגרום לכך שהלקוח הזה לא יחרוג יותר.

אלעזר אמיר הימל: התיקון הראשון מתייחס לכך שבמידה ולקוח חרג ממגבלת פוזיציה פתוחה אצל מספר חברים – תיקבע מכסה מוקטנת, אצל כל חבר בנפרד, שהגודל שלה פרופורציונלי לפעילות הלקוח אצל אותו חבר.

אלעזר אמיר הימל: השינוי השני הוא שהמכסה המוקטנת הזו תחול עד מועד הפקיעה הקרוב, ולא למשך 3 חודשים כפי שהמצב כיום, וכמו כן תישלל מהלקוח האפשרות לקזז חוזים סינתטים - - -

אהוד רצאבי: מה זה חוזה סינתטי?

אלעזר אמיר הימל: זה מצב שהוא בפלוס אצל אחד ומינוס אצל השני.

אלעזר אמיר הימל: חוזה סינתטי זה הרכבה של אופציות כך שיוצר איזושהי התחייבות עתידית.

אלעזר אמיר הימל: במקום call ו- put אתה בונה future או forward.

אלעזר אמיר הימל: החוזים הסינתטים, כשהם עומדים אחד מול השני, בהחלט יכולים להתקזז.

אלעזר אמיר הימל: כלומר, אין חשיפה, לא של השוק ולא של הלקוח במידה והוא מאזן את עצמו בחוזה מול חוזה.

אלעזר אמיר הימל: אם הוא בגדול קונה call ומוכר call, קונה put ומוכר put, אז הוא כאילו מתאפס.

אלעזר אמיר הימל: במידה ולקוח יחרוג, אז האפשרות הזו של קיזוז תישלל ממנו.

אלעזר אמיר הימל: התיקון השלישי הוא פשוט קנס, שאם לקוח חרג אצל חבר, והדבר הובא לידיעת החבר, והחבר לא פעל כהלכה – התיקון מסמיך את הבורסה להטיל קנס על החבר בשל ההפרה.

אלעזר אמיר הימל: יש כאן שלושה נושאים.

אלעזר אמיר הימל: הכל מקצועי וטכני מאד, אני מוכרח להגיד.

סמדר אלחנני: אני ניסיתי להבין את הנוסחה.

סמדר אלחנני: ה- L מתייחס למספר חברי הבורסה באמצעותם פועל הלקוח.

סמדר אלחנני: החובה היא גם על חבר הבורסה, ברגע שהוא קונה מספר חברות.

סמדר אלחנני: איך חבר הבורסה יכול לדעת עם כמה חברים עובד הלקוח?

דרור שליט: חבר הבורסה לא יודעת, אבל לנו, לבורסה, יש מערכת שמזהה את הלקוחות, הלקוחות הגדולים, מספר של כמה עשרות לקוחות גדולים, ומזהה אותם אצל כל החברים שבהם הם נמצאים.

דרור שליט: זאת אומרת, אם הוא עובר אצל בנק איגוד ובנק מזרחי, בנק איגוד לא יודע על כך, ובנק מזרחי לא יודע, אבל ברגע שהאינפורמציה מגיעה בסוף אותו יום אלינו, אנחנו יודעים שהלקוח הזה עבר – מפעילים את הנוסחה הזו ואז מודיעים על המכסה לבנק מזרחי ולבנק איגוד.

אהוד רצאבי: נעבור לנושא הבא.

דרור שליט: אחד הדברים שקרו בשנים האחרונות, וזה כמובן יגבר ב- 1 בינואר, 2005, הוא פעילות של לקוחות של חברי בורסה בניירות ערך בחוץ לארץ.

דרור שליט: הנושא הזה גם מגדיל את הסיכונים, כי אותם לקוחות גם קונים ומוכרים אופציות, ובכך מכניסים את עצמם לסיכון וגם את חבר הבורסה, וגם מוכרים ב- short בחוץ לארץ, כפי שדיברנו על זה קודם.

דרור שליט: בעצם, מה שעשינו – את אותם כללי פיקוח שהתאמנו ושפשפנו ושיפרנו כלפי מה שקורה בישראל, החלנו גם על הפעילות בחוץ לארץ, גם אם באותה מדינה הכללים קפדניים פחות.

דרור שליט: כלומר, מי שיכתוב אופציה על "טבע" בארצות הברית ומי שיכתוב אופציה על "טבע" בישראל, בהנחה שתהיה כזו, יהיה חייב באותם סטנדרטים שאנחנו רגילים אליהם בישראל, גם אם הם לא חלים באותה מדינה.

אלעזר אמיר הימל: אנחנו מדברים ספציפית, למשל – על הפרדה בין נכסי לקוח לבין נכסי חשב.

אלעזר אמיר הימל: הלקוח פתח חשבון באיזה בנק בחו"ל, ויש שם כספים שמופקדים וניירות ערך שנרכשים, וחלק מהניירות נרכשים עבור הנוסטרו, וחלק- עבור הלקוחות, ואותה חובה שקיימת פה, למשל – של הפרדה בין נכסי עלות ובין נכסי הלקוחות צריכה להיות קיימת גם שם.

אלעזר אמיר הימל: זו דוגמה אחת.

אהוד רצאבי: רבותיי, נעבור להצבעה – מי בעד?

אהוד רצאבי: – רוב.

אהוד רצאבי: מי נגד?

אהוד רצאבי: – אין.

אהוד רצאבי: מי נמנע?

אהוד רצאבי: – אין.

אהוד רצאבי: תודה רבה, אושר.

אהוד רצאבי: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.