ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר , 2004-09-06 10:00

רוני בריזון: הצעת חוק מילווה המדינה (תיקון מס' 14), התשס"ד-2004, וצו מס הכנסה (פטור ממס לריבית המשתלמת על מילווה מדינה), התשס"ד-2004.

רוני בריזון: אנחנו פותחים בחוק מילווה המדינה (תיקון מס' 14).

רוני בריזון: יציג את החוק ד"ר זליכה.

ירון זליכה: הנושא שלפנינו הוא אחת הרפורמות החשובות שמבקש משרד האוצר לערוך בשווקים הפיננסיים.

ירון זליכה: זה לצד ועדת בכר שצפויה להגיש את מסקנותיה, לצד הפרטת הבנקים שמשרד האוצר מקדם במרץ רב בשנה האחרונה.

ירון זליכה: מטרת הרפורמה ייעול שוק אגרות חוב הממשלתיות, על- מנת להקטין את הריכוזיות ולהפחית את הוצאות הריבית שמשלמת הממשלה מידי שנה.

ירון זליכה: זאת המטרה המרכזית.

ירון זליכה: היקף החוב הממשלתי בסוף שנת 2003 הוא כ-520 מיליארד שקל, שזה למעלה מ-100% מהתוצר, כאשר הרפורמה נוגעת לחוב המקומי בסדר גודל של כ-400 מיליארד שקל.

ירון זליכה: אומנם בשלב הראשון החוב הסחיר הוא רק 230 מיליארד שקלים, אולם הממשלה עושה כמיטב יכולתה על מנת להגדיל את הנתח הסחיר ולהקטין את הנתח הלא סחיר.

ירון זליכה: הרפורמה בפנסיה, שאישרה הכנסת לפני כשנה, עולה בקנה אחד עם אותה מטרה כך שבטווח ארוך החוב הלא סחיר יקטן מאוד, אולי אפילו יתאפס, ואילו החוב הסחיר יגיע למלוא היקפו של החוב המקומי.

ירון זליכה: במילים אחרות, הרפורמה תיגע בכ-400 מיליארד שקלים.

ירון זליכה: סך תשלומי הריבית של הממשלה הם כ35 מיליארד שקל, שהם כשישית מתקציב המדינה.

ירון זליכה: אתם יודעים שבשנתיים האחרונות הממשלה ממקדת את מדיניותה הכלכלית בניסיון אמיץ ונחוש להפחית מאוד את נטל ההוצאה הממשלתית בתוצר, זאת על-מנת לפנות מקורות לטובת הפחתות מסים.

ירון זליכה: המטרה הזאת איננה יכולה להיות מושגת אם לא נטפל גם בנתח של שישית מתקציב המדינה, שהם כ-35 מיליארד שקל של הוצאות ריבית.

ירון זליכה: המאמצים שלנו להקטין את ההוצאה הממשלתית נגעו רק לחמש שישיות מתקציב המדינה, לא נגעו בהיקף של הוצאות הריבית האדיר שהממשלה סובלת ממנו.

ירון זליכה: רק על מנת לסבר את האוזן, כל מיליארד שקלים של קיצוץ בהוצאות הריבית היה מאפשר לממשלה להכפיל כמעט את מהלך הפחתת המס לשכבות החלשות והביניים שאישרה הכנסת לפני חודשים ספורים.

ירון זליכה: הרפורמה תביא לחיסכון של 1.2 מיליארד שקל כל שנה.

ירון זליכה: אנחנו צופים שבעקבות הפחתת הריבית תבוא גם הפחתת ריבית למשקי הבית ולפירמות.

ירון זליכה: זה יביא לחיסכון שנתי של מיליארד וחצי שקלים.

ירון זליכה: מאחורי המספרים האלה חבויה ההנחה שהרפורמה תביא לירידה של 0.3% בממוצע בנטל הריבית שמשלמת הממשלה, ו25 נקודות בסיס בנטל הריבית שמשלם הסקטור הפרטי ומשקי הבית.

ירון זליכה: היום יש פער של למעלה מ3% בין ריבית שמונפקת בארצות הברית לריבית שמונפקת בארץ.

ירון זליכה: כעשירית מהמרווח הזה נובע מכך ששוק אגרות החוב בישראל לא משוכלל דיו.

ירון זליכה: זה הפער שאנחנו מצפים לחסוך.

ירון זליכה: מדוע אנחנו טוענים ששוק אגרות החוב איננו משוכלל דיו?

ירון זליכה: מכיוון שעל פי הנתונים שיש בידינו השוק ריכוזי ביותר.

ירון זליכה: הלכנו ובחנו מה משקל הבנקים והגופים בשליטתם המלאה ברכישת איגרת חוב שחר, שזאת האיגרת הנזילה והסחירה ביותר שלנו.

ירון זליכה: בשנה וחצי של 2003, 2004 גילינו שהנתח של הבנקים הוא כ-88% - נתח גבוה ביותר שבגינו אנחנו משלמים ריבית עודפת.

ירון זליכה: הדרך להשיג חשיפה נוספת ולהקטין את הריכוזיות היא על ידי הגברת התחרותיות בבנקים הגדולים, כאשר אין מנוס מלהכניס בנקים זרים כפי שנעשה במדינות רבות בעולם.

ירון זליכה: הרפורמה החלה במשרד האוצר, מלווים אותה, אם אינני טועה, ממונה על שוק ההון, 3 חשבים שונים.

ירון זליכה: הצלחנו להגיע לכך ש4 בנקים גדולים כבר הגישו בקשות הצטרפות, כאשר עוד 6 ממתינים שהחוק יאושר.

ירון זליכה: אנחנו צופים שלפחות 6 בנקים גדולים ייכנסו לתחרות וישברו את הריכוזיות של הבנקים.

ירון זליכה: מה מהות הרפורמה?

ירון זליכה: אימצנו פה, בהתבסס על דוח של ועדה שעמלה למעלה משנה, מודל של 4 עקרונות.

ירון זליכה: הראשון הוא אימוץ מודל נושאי שוק ראשיים כפי שמקובל עולם.

ירון זליכה: השני הוא מינוי גופים פיננסיים זרים ומקומיים כעושי שוק באג"ח ממשלתי.

ירון זליכה: היו שתי אסכולות בעולם.

ירון זליכה: אנחנו הלכנו על האסכולה הליבראלית יותר.

ירון זליכה: האסכולה הקשוחה יותר דוגלת במינוי X בנקים כעושי שוק ראשיים.

ירון זליכה: האסכולה הליבראלית לא מחליטה אם זה 10 או 50 בנקים, אלא היא קובעת תנאי סף מינימאליים של איתנות פיננסית שתהיה הולמת למחויבויות הפיננסיות שייקחו על עצמם עושי השוק, כאשר כל מי שעומד בתנאי הסף, אפילו אם אלה יהיו 50 גופים, יוכל לקבל את הרשיון להיות עושה שוק.

ירון זליכה: הפרמטר השלישי הוא אימוץ המערכת הבינלאומית המקובלת, בניגוד למערכת הייחודית שעובדת רק בישראל.

ירון זליכה: ברוב מדינת העולם עומדת מערכת טכנולוגית בינלאומית.

ירון זליכה: ביקשנו מהבורסה לניירות ערך לבחור את המערכת.

ירון זליכה: העיקרון הרביעי הוא ריכוז כל ההיבטים של ניהול החוב הממשלתי תחת קורת גג אחת, על- מנת לנצל את היתרון לגודל, את השליטה ואת הבקרה כפי שמקובל בעולם.

ירון זליכה: ממשלת ישראל אישרה פה אחד את התיקון ב25 ביולי.

ירון זליכה: בתיקון תמכו רשות ניירות ערך, הממונה על שוק ההון, הממונה על ההגבלים העסקיים.

ירון זליכה: אתם תשמעו פה טענות של גורמים אינטרסנטים שיטענו כביכול שנפגעת התחרות.

ירון זליכה: הממונה על ההגבלים בחן את הטענות האלו ודחה אותן.

ירון זליכה: המתנגד היחיד שהביע את התנגדותו בממשלה היה נגיד בנק ישראל.

ירון זליכה: אני רוצה לציין שבנק ישראל ונציגו חתמו על דוח הוועדה שאותו אנחנו מיישמים כעת.

ירון זליכה: כמובן שהנגיד רשאי להתחרט, אך הבנק עצמו תמך בוועדה וחתם על המלצותיו.

ירון זליכה: ראש הממשלה ציין את החשיבות הטמונה בכניסתם של בנקים זרים ואת התרומה שלהם בתחומים נוספים בנוסף לשוק האג"ח.

ירון זליכה: זאת איזו שהיא תרומה נוספת שאנחנו צופים למהלך מחוץ לשוק אגרות החוב הממשלתי.

ירון זליכה: שר האוצר ציין שאנחנו הולכים בדרכי המדינות שחברות בOECD , על פי המלצות הארגון ועל פי המלצות קרן המטבע.

ירון זליכה: בטענות של הנגיד שיש כבר החזקות זרות באג"ח שקלי אין ממש.

ירון זליכה: כרגע ההחזקות הזרות הן פחות מאחוז, הן אינן יכולת להתחרות בבנקים הגדולים.

ירון זליכה: הממשלה צפויה לחסוך למעלה ממיליארד שקל בשנה.

ירון זליכה: החיסכון יתחיל מיד, אך לא בסדרי גודל של מיליארד.

ירון זליכה: הניסיון העולמי מלמד שיש פוטנציאל גדול מאוד לעליית מחזורי המסחר, שישפיע באופן ישיר ומיידי על קיטון הרווחים וירידת הריבית.

ירון זליכה: הרפורמה איננה שליפה מהמותן, אלא פרי עבודה של ועדה לבחינת עשיית שוק שעבדה למעלה משנה.

ירון זליכה: היא הוקמה על ידי יושבת ראש רשות ניירות ערך הקודמת ובתמיכת יושב ראש רשות ניירות ערך הנוכחי.

ירון זליכה: מטרתה לבחון עשיית שוק כאמצעי לשכלול שוק הון בישראל.

ירון זליכה: בוועדה היו חברים נציגי רשות ניירות ערך, משרד האוצר, בנק ישראל והבורסה.

ירון זליכה: יושב פה לצידי פרופ' שמוליק האוזר, הכלכלן הראשי של רשות לניירות ערך, שעמד בראש הוועדה.

ירון זליכה: הוועדה בחנה את הנושא מכל היבטיו במשך יותר משנה.

ירון זליכה: היא נפגשה עם עשרות מומחים ופעילים בשוק ההון, עם רשויות לניהול חוב בארץ ובעולם, עם אנשי אקדמיה בארץ ומחו"ל.

ירון זליכה: ההמלצות היו חד משמעיות.

ירון זליכה: ההמלצות דיברו על אימוץ מודל עשיית השוק כמקובל בעולם, שקובע חובות וזכויות לעושי השוק.

ירון זליכה: החובות הן חובת קנייה ומכירה רציפה בשוק איגרות החוב, חובת ציטוט רציפה בשוק אגרות החוב הממשלתי, קביעת תנאי סף שיהלמו את המחויבויות הפיננסיות שלוקחים על עצמם עושי השוק, ואפשרות כניסה למסחר בשוק הראשוני של אגרות החוב הממשלתי רק למי שעמד בתנאי הסף וקיבל את הרשיון.

ירון זליכה: אנחנו במקביל מבקשים לאמץ את מערכת המסחר שבחרה הבורסה, ולתת לבורסה לנהל מאגר השאלות של חוק אגרות חוב ממשלתיות.

ירון זליכה: במרץ 2003 פרסמה קרן המטבע הבינלאומית מחקר על החשיבות של המהלך בניהול החוב הממשלתי.

ירון זליכה: המחקר הקיף 40 מדינות.

ירון זליכה: הוא בחן את כל ההיבטים של פעילות באמצעות עושי שוק ראשיים.

ירון זליכה: 87% מהמדינות שנזכרו היו מרוצות והמליצו חד משמעית על הפעילות באמצעות עושי שוק ראשיים.

ירון זליכה: היתרונות של המודל, כפי שהמדינות ציינו, היו הוזלת עלויות ההון של הממשלה, הרחבת מעגל המשקיעים, פיתוח שוק אגרות החוב ונגזריו, שיפור היציבות הפיננסית, שיפור הנזילות, שיפור השקיפות ואמצעי למשוך ולקשור בנקים זרים לשוק המקומי.

ירון זליכה: יתרון נוסף של המודל הוא ביקוש קבוע ורציף במכרזים, תוך הקטנת הסיכון למנפיק.

ירון זליכה: בשוק הריכוזי שבו אנחנו חיים אנחנו סובלים לעיתים ממניפולציות של הבנקים.

ירון זליכה: אני רוצה לתת שתי דוגמאות שבגינן שילמנו מחיר יקר ביותר.

ירון זליכה: מניפולציה ראשונה זה בהנפקת אגרות חוב גלבוע צמודות לדולר, כאשר הבנקים לדעתנו עשו מניפולציות שהשפיעו על שער הדולר ביום הסגירה על-מנת להעלות את שער הפדיון של האיגרת.

ירון זליכה: המניפולציה הגדולה ביותר היתה ביוני 2002 , כאשר הבנקים הגדולים משכו רגליהם מהמסחר באגרות החוב הממשלתיות.

ירון זליכה: כתוצאה מזה מחיר אגרות החוב צנח והריבית שהממשלה נאלצה לשלם חצה את קו 12% הריבית.

ירון זליכה: לנו היה ברור שהמחיר הזה איננו משקף את הסיכון.

ירון זליכה: הראיה לכך היתה שבנקים זרים באו וטענו אגרות חוב בהיקפים גדולים בניסיון להוריד את שער הריבית, מכיוון שהם הבינו ששער הריבית הוא פרי מניפולציה, הוא איננו משקף את השער האמיתי.

ירון זליכה: במסחר הזה הבנקים כולם עשו רווחי הון גדולים על חשבון הממשלה.

ירון זליכה: אני לא טוען שהרפורמה הזאת הופכת את הסיכון להתרחשות המניפולציות ל-0, היא רק מקטינה משמעותית את הסיכון להתרחשותן של מניפולציות כאלו.

ירון זליכה: מניפולציות כאלו קורות בשווקים.

ירון זליכה: קרתה מניפולציה כזאת רק לפני שבועות אחדים בבריטניה.

ירון זליכה: ככל שמספר השחקנים בעלי העוצמה בשוק גדל, הסיכון להתרחשותן של מניפולציות כאלו קטן.

ירון זליכה: אין כמוני וכמו העמיתים שלי במשרד האוצר שצריכים לשאת על כתפיהם את המחיר של המניפולציה של 2002.

ירון זליכה: אנחנו נאלצנו להגדיל את הקיצוץ ולפגוע בחלשים ב-2005 בצורה משמעותית רק בגלל אותה מניפולציה של 2002, רק בגלל עליית שער הריבית שחלה ב-2002 שבגינה אנחנו לאורך שנים נשלם מיליארדים.

ירון זליכה: כל מה שאנחנו רוצים לעשות פה זה לשבור את הכוח, או להקטין את הסיכוי שמניפולציות כאלו יתרחשו.

ירון זליכה: בעקבות תלונה של נגיד בנק ישראל לשר האוצר על כך שהגופים הבינלאומיים הגדולים לא תומכים במהלך שלנו, פנינו לקרן המטבע, פנינו לOECD וביקשנו את המלצתם.

ירון זליכה: מנהל תחום אגרות החוב בOECD חזר אלינו עם מכתב תמיכה חד משמעי.

ירון זליכה: הלכנו וחיפשנו מדינות דומות לנו.

ירון זליכה: מצאנו שמדינה מאוד חשובה - דנמרק - אימצה את המודל בסוף 2003, עם תוצאות יוצאות מן הכלל.

ירון זליכה: דנמרק היא מדינה חשובה, מכיוון שהיא עומדת בראש הפורום של מנהלי החוב הממשלתי בOECD ובבנק העולמי.

ירון זליכה: היא דומה לישראל במאפיינים רבים של השוק, בפרט בריכוזיות הגדולה של הבנקים הגדולים.

ירון זליכה: היא ביצעה רפורמה מרחיקת לכת ממה שאנחנו מציעים פה.

ירון זליכה: היא הלכה לא על תנאי סף שכל מי שעומד בהם יהיה רשאי לגשת, אלא על בלעדיות מלאה במכרזים לעושי השוק.

ירון זליכה: אנחנו הלכנו על גישה יותר ליבראלית, פחות מרחיקת לכת.

ירון זליכה: התוצאות היו חד-משמעיות וכמעט מיידיות.

ירון זליכה: שימו לב לעליית הנזילות החדה שהתרחשה בשוק אגרות החוב הדני.

ירון זליכה: היתה הצלחה גדולה מאוד שבעקבותיה נכנסו בנקים זרים, גדלה מאוד התחרותיות ועלויות המימון של דנמרק קטנו משמעותית.

ירון זליכה: זה קרה די מיד.

ירון זליכה: שימו לב לעליית המחזורים הגדולה.

ירון זליכה: במקביל, בעקבות הטענות של נגיד בנק ישראל ושל כל מיני ברוקרים קטנים שעשויים להיפגע מהמהלך, הלכנו ובדקנו מדינות דומות בהיקפים בעולם.

ירון זליכה: רצינו לראות אם המחזורים שם דומים לשלנו.

ירון זליכה: צריך היה לצפות שהמחזורים בישראל יהיו גדולים יותר ממדינות דומות בעולם.

ירון זליכה: מצאנו שלפורטוגל, שזה המקרה הכי פחות מתקדם שמצאנו, יש מחזור יומי פי 3 משלנו, לדרום אפריקה פי 5 וחצי,לשבדיה פי 11, ליוון פי 14,לבלגיה פי 14.

ירון זליכה: ראינו קודם את ההצלחה של דנמרק שהגדילה את מחזורי המסחר בהיקפים דרמטיים.

ירון זליכה: הפוטנציאל לגידול מחזורי המסחר הוא עצום וההשלכה על עלויות המימון שלנו הן ישירות ודרמטיות.

ירון זליכה: אנחנו מתכוונים להשיק את הרפורמה באופן מדוד ושקול ולבצע בשלב ראשון פיילוט של שנתיים על 80% מאיגרת שחר.

ירון זליכה: מכיוון שנתח השוק של הברוקרים הקטנים הוא 15%, החלטנו לקחת רק 80% ולבצע פיילוט, כאשר את הפיילוט תלווה ועדה מייעצת שבה יהיו חברים הרשות לניירות ערך, הממונה על ההגבלים עסקיים, בנק ישראל, הממונה על שוק ההון והחשב הכללי.

ירון זליכה: הם ילוו את התהליך ויוודאו שהחובות והזכויות שאנחנו קבענו הן אכן הולמות את המצב.

ירון זליכה: כשיתפתחו דברים אז נשנה.

ירון זליכה: התועלות של הרפורמה הן גדולות ומוכחות.

ירון זליכה: אנחנו לא מציעים פה רפורמה שהמצאנו במחשכים, אלא רפורמה שאומצה ב-40 מדינות מערביות מתקדמות והשיגה תוצאות חד-משמעיות.

ירון זליכה: הרפורמה צפויה לחסוך למעלה ממיליארד בשנה, וכמיליארד וחצי שקל למשקי הבית ולפירמות.

ירון זליכה: הרפורמה תקטין את הריכוזיות בשוק באופן משמעותי כמו בכל מדינה אחרת שאימצה את המודל.

ירון זליכה: המתנגדים לרפורמה, שאותם אתם תשמעו פה, מנסים לשמר מצב ריכוזי ולא תחרותי וכתוצאה ממנו הממשלה משלמת 35 מיליארד שקל בשנה הוצאות ריבית.

ירון זליכה: הרפורמה משלימה את הרפורמות הנוספות בשוק ההון - הרפורמה בפנסיה, הרפורמה במיסוי, צוות בכר והפרטת הבנקים שאותה אנחנו מלווים.

רוני בריזון: הנושא שלפנינו הוא די מורכב.

רוני בריזון: בזמן שירון דיבר שמעתי איך נצבר הקיטור בבוכנות של בנק ישראל.

ישראל אייכלר: אדוני החשב הכללי, דיברת על מניפולציות של הבנקים שיגרמו לנזק עצום.

ישראל אייכלר: מה יקרה אם המניפולציה תהיה בינלאומית?

ישראל אייכלר: האם מי שמשקיע פה מקבל את הריבית הגבוהה ביותר שאפשר להשיג בעולם?

ישראל אייכלר: האם דיברת על מיליארד וחצי שקל שהשנה יקוצצו מהחלשים בגלל המניפולציה של הבנקים?

ד"ר ירון זליכה: אמרתי שהקיצוץ בתקציב המדינה גדל בלמעלה ממיליארד שקל, כיוון שהריבית בשנת 2002 עלתה בצורה מאוד חדה.

ד"ר ירון זליכה: צריך להבין שמניפולציות הן בדרך כלל לא מעוגנות.

ד"ר ירון זליכה: ארגון של מניפולציות זה קרטל.

ד"ר ירון זליכה: ככל שהריכוזיות בשוק גדולה, זאת אומרת העוצמה של מתחרה אחד גדולה יותר, אותו מתחרה יכול לגרום לתנודות חריפות בשער הריבית.

ד"ר ירון זליכה: זה מה שקרה בשנת 2002.

ד"ר ירון זליכה: בשוק שלנו גורם אחד או שניים יכולים להפיל את כל השוק.

יצחק הרצוג: הם לא עשו את זה בינתיים.

ד"ר ירון זליכה: הם גרמו בשנת 2002 לעליית הריבית.

ד"ר ירון זליכה: אנחנו מנסים לגרום לכך שהריכוזיות תקטן, שגופים גדולים נוספים ייכנסו.

ד"ר ירון זליכה: ברגע שגופים גדולים נוספים ייכנסו, אז עוצמת השוק של כל מתחרה תרד.

ד"ר ירון זליכה: זה לא יהפוך את זה שהסיכון למניפולציות יהיה 0, אבל הסיכון יקטן משמעותית.

ד"ר ירון זליכה: אי אפשר לאפס את הסיכון למניפולציות.

ד"ר ירון זליכה: גם בארצות הברית קורות מניפולציות, אבל הסיכון להן יורד והתדירות להתרחשותן קטנה יותר.

ד"ר ירון זליכה: אמרתי כאן שאנחנו חושבים שהריבית ארוכת הטווח בישראל מוטה כלפי מעלה.

ד"ר ירון זליכה: אנחנו משלמים סדר גודל של קרוב ל8% על איגרות חוב ארוכות, כאשר ארצות הברית מנפיקה בשוק המקומי שלה לטווח ארוך בפחות מ5%.

ד"ר ירון זליכה: זה המרווח שמייצג שני גורמים.

ד"ר ירון זליכה: הגורם המרכזי והחשוב ביותר זה הסיכון של המשק.

ד"ר ירון זליכה: זה לא מייצג את כל הפער.

ד"ר ירון זליכה: זה, להערכתנו, מייצג 90% מהפער.

ד"ר ירון זליכה: 10% מהפער מייצג את הריכוזיות שיש במשק, שגורמת לכך שיש מספר שחקנים קטן שמבקש את אגרות החוב שלנו וכתוצאה מזה אנחנו נאלצים לשלם לו ריבית גבוהה יותר.

ד"ר ירון זליכה: אנחנו מבקשים להגדיל את התחרות, להגדיל את הביקושים באגרות החוב ובכך לצמצם את אותו פער של עשירית.

ד"ר ירון זליכה: העשירית הזאת זה 0.3%, שאם תכפיל אותו בהיקף החוב המקומי, שהוא כ-400 מיליארד שקל, תגיע ל1.2 מיליארד שאנחנו צופים שנחסוך כל שנה בטווח ארוך.

ד"ר ירון זליכה: אם הריבית של הממשלה תרד, אז גם הריבית למשקי הבית תרד.

ד"ר ירון זליכה: זה לא רק מהלך כלכלי, זה גם מהלך חברתי.

יצחק הרצוג: החוק שפה קשור לזה?

יצחק הרצוג: אין פה הגדרה של עושי שוק.

רוני בריזון: זה נכון.

רוני בריזון: עד שנגיע להקראת החוק אני מתאר לעצמי שהדברים האלה ילכו ויתבררו.

רוני בריזון: הנושא מורכב ומסובך.

רוני בריזון: אני יכול לחשוב על 3 גופים שיהיו להם הערות, השגות ואולי אפילו הסתייגויות.

מאיר סוקולר: אני רוצה להתנצל בשם הנגיד שלא יכול היה להיות פה בגלל התחייבות קודמת לבית הנשיא.

מאיר סוקולר: הוא בוודאי ישמיע את דברו.

מאיר סוקולר: הצגת הנושא כאילו שבנק ישראל מתנגד לעשיית שוק זאת לא המציאות.

מאיר סוקולר: בנק ישראל לא מתנגד לעשיית שוק.

מאיר סוקולר: בנק ישראל חושב שעשיית שוק יכולה לתרום להגברת הנזילות של השוק המשני, דבר שיכול לתרום מצידו להפחתת עלות גיוס הון בשוק הראשוני.

מאיר סוקולר: אנחנו מתנגדים או יש לנו הסתייגויות מהצורה הספציפית שהאוצר מנסה להחדיר את עשיית השוק למדינת ישראל.

מאיר סוקולר: יש לנו 4 סוגי הסתייגויות.

מאיר סוקולר: אנחנו נבטא את ההסתייגויות שלנו מהצעת החוק באלטרנטיבה.

רוני בריזון: אתה מציג את האלטרנטיבה?

מאיר סוקולר: לא, עוד לא הכנו אותה.

מאיר סוקולר: יש לנו בעיה עם כמה מרכיבים בהצעת החוק.

מאיר סוקולר: ההסתייגות הראשונה נוגעת לעירוב בין השוק המשני לשוק הראשוני.

מאיר סוקולר: עשיית שוק נוגעת לעשיית שוק בשוק המשני, היא לא נוגעת בהכרח לשוק הראשוני.

מאיר סוקולר: אני אראה דוגמאות מהעולם בהמשך.

מאיר סוקולר: מה שמנסים לעשות זה לשנות את המצב הנוכחי.

מאיר סוקולר: מה המצב הנוכחי?

מאיר סוקולר: היום יכולים לגשת למכרזים הרבה מאוד גופים.

מאיר סוקולר: מי שניגש בפועל זה חברי הבורסה, שזה בנקים, אבל גם חברים שאינם בנקים.

מאיר סוקולר: יכולים לגשת גם גופים מוסדיים - קופות גמל, קרנות נאמנות, קרנות פנסיה.

מאיר סוקולר: הם בוחרים בינתיים לא לגשת, אבל בעיני יש ערך לעובדה שיש להם יכולת לגשת.

מאיר סוקולר: זה כבר משהו.

מאיר סוקולר: אם תתבצע הרפורמה שירון הזכיר אותה, אז ההסתברות שהם ייגשו תגדל.

מאיר סוקולר: גם גופים זרים יכולים לגשת למכרז.

חיים אורון: כמה ניגשים למכרז?

מאיר סוקולר: אני אחר כך אתאר תוצאות של מכרזים.

מאיר סוקולר: מה הסתייגות שלנו?

מאיר סוקולר: ההסתייגות שלנו אומרת לשנות את הגישה למכרזים הראשונים, כדי שתהיה עשיית שוק בשוק המשני.

מאיר סוקולר: אין צורך לתת איזה שהוא סוג של בלעדיות בשוק הראשוני, כשזה לא משנה איך קוראים לבלעדיות הזאת.

מאיר סוקולר: ההתנגדות השנייה שלנו היא להטיל על עושי השוק חובה לרכוש במכרזים כמות מסוימת.

מאיר סוקולר: צריך להטיל עליהם חובה לבוא ולהשתתף במכרזים, אבל לא צריך להטיל עליהם חובה לרכוש כמות מסוימת.

מאיר סוקולר: הם לא קונים את זה בשביל להחזיק את זה, הם קונים את זה בשביל למכור.

מאיר סוקולר: ההצעה היא לחייב כמות מסוימת מינימאלית שתיבחן מעת לעת.

מאיר סוקולר: אנחנו חושבים שזה מיותר.

מאיר סוקולר: הדבר השלישי שאנחנו מתנגדים לו זה מאגר ההשאלות.

רוני בריזון: זה מכשיר די טכני, לא?

מאיר סוקולר: לא.

מאיר סוקולר: הרבה מהנקודות פה נראות טכניות, אבל כשאתה עושה קליק ופותח אותן נפתח עולם ומלואו.

מאיר סוקולר: לעושי השוק יש חובות.

מאיר סוקולר: מכיוון שיש להם חובות הם צריכים לקבל זכויות.

מאיר סוקולר: אנחנו בעד לתת להם זכויות, רק השאלה איזה זכויות.

מאיר סוקולר: אמרנו שאנחנו נגד זכות לאיזו שהיא עדיפות במכרז בשוק הראשוני.

מאיר סוקולר: המטרה לשפר את השוק המשני.

מאיר סוקולר: כדי שעושה שוק יהיה מסוגל לעמוד בחובה הבסיסית שלו, הוא חייב להיות מוכן למצב שיבוא אליו לקוח ויבקש ממנו איגרת חוב שאין לו.

מאיר סוקולר: לצורך זה הוא צריך לשאול איגרת חוב ממישהו אחר.

רוני בריזון: זה קיים גם היום, לא?

מאיר סוקולר: זה בעייתי היום.

מאיר סוקולר: מה שמוצע פה זה להקים מאגר השאלות של האוצר.

מאיר סוקולר: אנחנו חושבים שיש פוטנציאל של מאגר השאלות.

מאיר סוקולר: מכל מיני סיבות לא מאפשרים לקופות גמל או לקרנות נאמנות להשאיל איגרות חוב.

מאיר סוקולר: קופת גמל קונה איגרת חוב להרבה מאוד זמן.

מאיר סוקולר: זה לא אומר שלתקופה מסויימת אי אפשר יהיה להשאיל אותה תמורת איזו שהיא ריבית, אם מישהו חושב שכדאי לו להשאיל את איגרת החוב הזאת.

מאיר סוקולר: זה נמנע היום בגלל כל מיני חסמים שכדאי להסיר.

מאיר סוקולר: אנחנו ביחד עם משרד האוצר, ביחד עם הרשות לניירות ערך, ביחד עם הבורסה עובדים על הנושא הזה.

מאיר סוקולר: ההסתייגות הרביעית בהצעת החוק נוגעת לנושא השקיפות.

מאיר סוקולר: בהצעת החוק יש התייחסות לנושא השקיפות.

מאיר סוקולר: חשוב מאוד שזה יהיה בזמן אמיתי, שלא יהיה שום יתרון למי שסוחר באיגרת החוב הישראלית בלונדון לעומת מי שסוחר בה בתל-אביב.

מאיר סוקולר: את הדברים האלה צריך להבטיח.

מאיר סוקולר: הערה אחת לגבי האירועים של יוני 2002.

מאיר סוקולר: אין ספק שאפשר לשפר את הנושא של הנזילות.

מאיר סוקולר: אני מסכים שזה יביא לעלות נמוכה יותר של החוב הראשוני.

מאיר סוקולר: זה בהחלט דבר חשוב.

מאיר סוקולר: ביוני 2002 היה לנו משבר מקרו-כלכלי, משבר אמון במדיניות.

מאיר סוקולר: זה היה אחרי מלחמת חומת מגן.

מאיר סוקולר: נראה לי מוגזם להטיל חלק מעליית הריבית הזאת למבנה השוק.

מאיר סוקולר: הדבר הזה היה קורה בכל מדינה.

ישראל אייכלר: האם אתה אומר שלא היתה מניפולציה של הבנקים?

מאיר סוקולר: אנחנו עושים את זה בשיטה של מכרז.

מאיר סוקולר: פה דובר על משהו אחר.

מאיר סוקולר: כשדובר על מניפולציה לא דובר על שוק האג"ח, דובר על שוק המט"ח.

מאיר סוקולר: מה היתה הטענה של ירון?

מאיר סוקולר: שבאותו זמן הבנקים השפיעו על שער החליפין ומה שהתחיל בשוק מטבע החוץ גלש לשוק.

מאיר סוקולר: .

חיים אורון: למה זה מניפולציה?

חיים אורון: זה שוק.

חיים אורון: אם יש לי כסף אני משקיע אותו ומקבל תשואה גבוהה.

חיים אורון: ככה מתנהגים בשוק.

ד"ר ירון זליכה: ככה מתנהגים בשוק דפוק.

חיים אורון: מיליארדים עוברים בלילה ממקום למקום בשוק הדפוק הזה.

חיים אורון: תקרא את הספר של סורוס.

חיים אורון: זה לא מניפולציה, ככה מתנהל שוק.

מאיר סוקולר: אני לא רוצה להתמודד עם השאלה אם היתה מניפולציה או לא היתה מניפולציה.

מאיר סוקולר: שוק מטבע החוץ לא שייך לשוק האג"ח.

מאיר סוקולר: אם היתה מניפולציה היא לא היתה בשוק האג"ח.

מאיר סוקולר: בשוק האג"ח יש מכרז בשוק הראשוני.

מאיר סוקולר: במכרז קשה מאוד לעשות מניפולציות.

מאיר סוקולר: מניפולציות קורות בכל מבנה של שוק.

מאיר סוקולר: יש שאלה של מי זה גדולים ומי זה קטנים.

מאיר סוקולר: גדולים וקטנים בתחומים אחרים זה לא תמיד גדולים וקטנים בתחום הזה.

מאיר סוקולר: הגדולים זה בנק לאומי ובנק הפועלים, בינוניים זה כל מי שהביקוש שלו הוא 5% מהסך הכולל.

מאיר סוקולר: בשנת 2003 אלה היו הבנקים אינווסמנט, אינווסטק והבינלאומי.

מאיר סוקולר: בשנת 2004 זה היה איגוד, אינווסטק, הבינלאומי וחברת פסגות אופק.

ד"ר ירון זליכה: פסגות זה לאומי.

מאיר סוקולר: במקום פסגות אופק היה יכול להיכנס כל אחד אחר שלא קשור לבנק.

מאיר סוקולר: הקטנים זה כל השאר.

מאיר סוקולר: הגופים הבינוניים זכו ב28.4, כאשר הם ביקשו 25.2.

מאיר סוקולר: בגדולים משקל הביקוש הוא 43 ומשקל הזכייה הוא 35.4.

מאיר סוקולר: על מה מצביעה התופעה הזאת?

מאיר סוקולר: למה אלה שביקשו פחות זכו יחסית ביותר?

מאיר סוקולר: אולי הבקשות שלהם היו מחיר גבוה יותר.

מאיר סוקולר: זאת נקודה שאי אפשר להתעלם ממנה.

מאיר סוקולר: אנחנו לא נגד עושי שוק, אנחנו בעדם.

מאיר סוקולר: אנחנו מציעים שכל מה שבמסגרת הזכויות או התגמול של עושי השוק לא יהיה דבר שיפריע לתמונה הזאת.

מאיר סוקולר: אני רוצה להתייחס לחומר השני שנתתי לכם, שזאת ההשוואה הבינלאומית.

מאיר סוקולר: ירון התייחס לעבודה של הIMF שעשתה איזה שהוא מחקר השוואתי בין מדינות שונות לגבי הנושא של עושי שוק.

מאיר סוקולר: אומרים לנו לא להמציא את הגלגל מחדש.

מאיר סוקולר: אנחנו לא נגד המצאת הגלגל מחדש, אבל מסתבר שיש גלגלים בכל מיני מידות.

מאיר סוקולר: אם מדברים על מה שיש בעולם, אז בעולם או שיש בלעדיות במכרז או שאין.

מאיר סוקולר: אין עירוב.

חיים אורון: יש מכרז שמחולק לשניים - 20% כל מי שרוצה, 80% לעושי שוק מסויימים.

חיים אורון: ההצעה שלכם אומרת שבשלב הראשוני כל מי שרוצה יבוא.

מאיר סוקולר: אני רוצה לעבור להשוואה הבינלאומית, כי זה הסיכום של המחקר הזה.

מאיר סוקולר: יש מדינות שיש בהן בלעדיות, אבל יש מדינות שאין בהן בלעדיות.

מאיר סוקולר: לגבי הנושא של חובת השתתפות, אז כמעט בכל המדינות יש חובת השתתפות שלא תמיד מתבטאת בדרישות כמותיות.

מאיר סוקולר: יש מדינות שדורשות כמויות, אבל יש מדינות שלא דורשות כמויות.

מאיר סוקולר: מאגר ההשאלות יש במעט מדינות, כי מעדיפים שזה ייעשה בדרך שוקית.

מאיר סוקולר: לא מצאתי מבין 39 המדינות מדינה אחת שיש בה מאגר השאלות של משרד האוצר.

מאיר סוקולר: יש מדינות שבכלל אין בהן עושי שוק.

מאיר סוקולר: במדינות האלו כלולות אוסטרליה, צ'ילה, גרמניה, ניו-זילנד ואחרות.

מאיר סוקולר: המדינות האלו הן לא בדיוק מדינות נכות מבחינת שוק ההון שלהן.

מאיר סוקולר: אנחנו לא נגד עשיית שוק, רק יש לנו הסתייגויות מהתמהיל של החובות.

מאיר סוקולר: אנחנו לא חושבים שצריך לתת הטבה בשוק הראשוני.

מאיר סוקולר: אנחנו מבינים שהם צריכים הטבות.

מאיר סוקולר: הבורסה יזמה לאחרונה עשיית שוק באופציות שקל יורו.

מאיר סוקולר: באופציות שקל דולר לא צריך עשיית שוק, כי שם יש מסחר גדול ממילא.

מאיר סוקולר: הבורסה נתנה הטבות בעמלות.

מאיר סוקולר: אין לנו שום בעיה עם זה.

מאיר סוקולר: יש הטבה שנקראת חלוקת אינפורמציה.

מאיר סוקולר: בגלל חוסר הוודאות אנחנו מבינים שעושי השוק צריכים הטבות.

מאיר סוקולר: אנחנו מדברים על ההרכב של ההטבות, על ההרכב של החובות.

רוני בריזון: אנחנו לא יכולים להיות וגם לא צריכים להיות אלה שמגשרים ומפשרים בין האוצר לבנק ישראל.

רוני בריזון: איך אתם מתכוונים לצמצם את הפערים?

מאיר סוקולר: אנחנו נכין הסתייגויות שיבטאו את הדברים שאמרתי.

מאיר סוקולר: נראה איך האוצר יתייחס אליהם.

רוני בריזון: אני מזמין אתכם לעבוד על הנושא הזה, כדי שהפערים יצטמצמו.

רוני בריזון: אני מניח שלפגישה הבאה שתתקיים בנושא הזה בוועדה תביאו את התוכנית האלטרנטיבית שלכם.

רוני בריזון: אני מקווה שעד אז תספיקו לשבת עם אנשי האוצר.

מאיר סוקולר: אנחנו לא נגד עשיית שוק.

מאיר סוקולר: אנחנו חושבים שה"איך" גם חשוב.

מאיר סוקולר: אם ה"איך" ייושם בצורה הזאת, הוא יביא נזקים במקום תועלת.

רוני בריזון: אתה הבהרת שהמחלוקות ביניכם ובין האוצר מוגדרות, הן לא על כל העניין.

מאיר סוקולר: אני בעד להידבר עם כל מי שצריך.

רוני בריזון: שהרי הידברות עדיפה על כל פתרון אחר.

רוני בריזון: אני מניח שגם לנציגי הבנקים וגם לנציגי הברוקרים יש מה לומר על הנושא שלפנינו.

קובי לוינסון: פנינו לפרופ' לב-ארי כדי שיעשה עבורנו עבודת מחקר על המתרחש בשווקים בעולם.

קובי לוינסון: פרופ' לב-ארי בחר להיעזר ביעקב עמיהוד, שנחשב למומחה בינלאומי בתחום של עשיית שוק.

קובי לוינסון: אני מקווה שעד הישיבה הבאה העבודה תוגש גם לכם.

קובי לוינסון: עורכת דין מיכל מאני תציג כמה נקודות משפטיות.

קובי לוינסון: בישיבה הבאה עו"ד אלי זוהר ירחיב בנושא הזה.

דוד לב-ארי: הנטייה כרגע בעולם היא לרדת מעשיית שוק.

דוד לב-ארי: החברות שעושות שוק הן במצב קשה.

דוד לב-ארי: המקום שהיה שכיח בעושי שוק זה השוק הניו-יורקי.

דוד לב-ארי: שוק אגרות החוב ממשיך להיות תחת עושי שוק.

דוד לב-ארי: הוא כל הזמן מלא שערוריות.

דוד לב-ארי: חברה בשם סלומון כמעט פורקה בשל העובדה שניצלו את המעמד שלה בעשיית שוק.

דוד לב-ארי: המנכ"ל שלה היה צריך להתפטר או פוטר.

דוד לב-ארי: הם קנו מראש סידרה כמעט שלמה של אגרות חוב.

דוד לב-ארי: חברות אחרות התחייבו לקנות את אגורת החוב האלו.

דוד לב-ארי: היחידי שהיה יכול לספק אותן היה Solomon brothers.

דוד לב-ארי: כמובן שהוא ניצל את המעמד שלו בשוק.

דוד לב-ארי: היתה חקירה של רשות ניירות ערך האמריקנית, שבעקבותיה פיטרו את המנכ"ל.

דוד לב-ארי: לחברת NASD יש גופים רגולטורים שהם לא גופים ממשלתיים.

דוד לב-ארי: הם הטילו קנס של 20 מיליון דולר על גולדמן זקס, על דויטשה בנק שניצלו את המעמד שלהם כעושי שוק לרווחים לא סבירים.

דוד לב-ארי: המצב של עושי שוק הוא לא אידיאלי.

דוד לב-ארי: אני לא יודע למה אנחנו מתפתלים כאילו שהשיטה שלנו היא הכי גרועה ושאת חכמת השוק נביא בהכרח מארצות הברית.

דוד לב-ארי: הנפקות ראשוניות בשוק האמריקני, פרט להנפקה האחרונה של גוגל, הן שערורתיות.

דוד לב-ארי: אתה הולך לפי פרוטקציה.

דוד לב-ארי: אתה מחפש את האדם שמקורב אליך.

דוד לב-ארי: לא צריך לקחת הכל מארצות הברית.

דוד לב-ארי: אגרות החוב פה נסחרות בבורסה לא על ידי עושי שוק.

דוד לב-ארי: אני לא רואה שאנחנו לגמרי נחותים.

דוד לב-ארי: עכשיו הולכת להיות ועדת בכר.

דוד לב-ארי: לקופות הגמל אין הון עצמי.

דוד לב-ארי: לפי הכללים שנקבעו כאן הן לא יוכלו לגשת לשוק הראשוני הזה.

דוד לב-ארי: זה בדיוק הגופים הגדולים שצריכים להיות בשוק אגרות החוב.

דוד לב-ארי: אני לא רואה למה לא לפגוע בכל אותם גופים קטנים שנותנים את התחרותיות בתוך רוב השווקים.

דוד לב-ארי: אני בהחלט מתרשם מהמחקר שנעשה כאן.

דוד לב-ארי: הם קנו ידע ודעת בכל המקומות האחרים, אבל לפי דעתי תחרותיות היא הגורם המרכזי בשווקים האלה.

דוד לב-ארי: אני לא חושב שהגופים הבינלאומיים, כמו UBS, דויטשה בנק באים מתוך עשיית שוק, אלא מתוך זה שכדאי להם.

דוד לב-ארי: הם ינסו למכור את זה לכמה דברים אם תינתן להם תמורה מספיק גדולה לפעילות שלהם.

דוד לב-ארי: אני לא רואה למה לתת להם את העדפה הזאת.

דוד לב-ארי: אני לא חושב שתהיה ירידת ריבית כתוצאה מהפעולה הזאת שכאן הוזכרה.

דוד לב-ארי: קשה יהיה למדוד את זה.

דוד לב-ארי: אני לא בטוח שהשיטה שהאוצר מציע כרגע תוריד בשליש אחוז או במשהו את הריבית הזאת, גם לא את הריבית של הסקטור הפרטי.

דוד לב-ארי: אני לא יודע למה אנחנו כרגע מנסים לעשות כמה מהפיכות בבת אחת.

דוד לב-ארי: קרנות הפנסיה כבר הופרטו, קופות הגמל עוד מעט תהיינה פרטיות.

דוד לב-ארי: אם ניתן להרבה מאוד גופים להיות עושי שוק, אנחנו כמעט נשארים בשיטה הנוכחית.

דוד לב-ארי: הרעיון הוא לתת למישהו זכויות יתר כדי שיעשה יותר שיווק.

דוד לב-ארי: הדור הנוכחי של האינטרנט הוא זה שילך ויתגבר.

דוד לב-ארי: אני יכול לתת לכם שמות של פירמות שכל הביזנס שלהן זה עשיית שוק.

דוד לב-ארי: הן כולם על סף של פשיטת רגל.

דוד לב-ארי: הביזנס הזה הוא בתהליך של ירידה כתוצאה מהמחשוב, כתוצאה מהאינטרנט.

דוד לב-ארי: אני מוכן לעשות הימור עם ירון על כך שהחשיבות של עשיית שוק תלך ותפחת בשנים הקרובות.

קובי לוינסון: ראינו שפרופ' לב-ארי מדבר על כך שיש בעולם מחשבה מחדש על השיטה, שיש תהליכים של חזרה לשיטות שאנחנו נמצאים בהן.

קובי לוינסון: ראינו שפרופ' לב- ארי חושב שהבנקים הזרים יגיעו הנה מסיבות כלכליות בעיקר, לאו דווקא מסיבות של עשיית שוק.

קובי לוינסון: אני מבקש שבישיבה הבאה פרופ' לב-ארי יציג את העבודה שלו.

מיכל מאני: עו"ד אלי זוהר היה אמור להופיע בפני הוועדה, אבל מכיוון שהודיעו לנו שהוועדה מתכנסת בירושלים נבצר ממנו להגיע .

מיכל מאני: אנחנו מבקשים לזמן אותנו פעם נוספת, על מנת שעו"ד זוהר יוכל לומר את הדברים בשם האיגוד.

מיכל מאני: הצעת החוק הזאת מכוננת קרטל בנקאי חדש.

מיכל מאני: היא אבן הפינה לוועדת בייסקי הבאה.

מיכל מאני: האיגוד סבור שהצעת החוק הזאת מגבירה את הריכוזיות של הבנקים.

מיכל מאני: לא זו בלבד, היא מוציאה את מי שלא יהיו עושי שוק ראשיים מהמשחק.

מיכל מאני: קובי צריך להסביר מדוע מי שלא יימצא בשוק הראשוני אין לו מה לחפש בשוק המשני.

מיכל מאני: אנחנו סבורים שהצעת החוק, כפי שהיא כרגע מנוסחת, מצביעה על חיפזון בניסוח, על אי שקילת כל האלטרנטיבות שיש בהן כדי להביא לתוצאה הרצויה, דהיינו הגברת הסחירות, הפחתת הריכוזיות.

מיכל מאני: אומנם ד"ר זליכה אמר שכל אחד יוכל לגשת למכרז, אבל ממה שאנחנו הבינונו ה"כל אחד" הזה הוא מי שיש בכיסו 100 מיליון דולר.

מיכל מאני: .

ד"ר ירון זליכה: אמרתי שזה כל מי שיעמוד בתנאי הסף.

מיכל מאני: לפי מה שהבנו, תנאי הסף הם משהו כמו 100 מיליון דולר הון עצמי, מה שאומר שזה לא כל אחד.

חיים אורון: מה הם תנאי הסף?

מיכל מאני: את הנימוקים בעלי האופי הכלכלי ישמיע קובי.

מיכל מאני: הוא יסביר לנו למה ממילא לא קיימת בעיה של סחירות באג"ח ממשלתיות.

מיכל מאני: הניסוח של הצעת החוק מעורפל מאוד.

מיכל מאני: החוק ניתן ליישום, הבעיה היא שהיישום שלו עומד בסתירה לחוקים קיימים, או לפחות לא עומד בקנה אחד עם חוקים קיימים.

מיכל מאני: היישום של החוק הזה טעון עריכת הסדרים חקיקתיים בחוק ניירות ערך, בחוק החיתום, בחוק ייעוץ השקעות, בתקנות של החוקים האלה, בתקנון של הבורסה.

מיכל מאני: ועדת האוזר קבעה שיש לתקן את תקנות הבורסה, שיש לשלב את תעשיית השוק במסחר בבורסה.

מיכל מאני: כל זה לא מיושם.

מיכל מאני: לפי ההסכמים שראינו מוצע מרווח של אחוז אחד, לא של 0.25%.

מיכל מאני: עוד קבעה הוועדה שיש להבטיח הדדיות בין המדינות בעושי שוק ראשיים זרים.

מיכל מאני: לא ראינו שזה נעשה.

מיכל מאני: החוק טעון עבודה, טעון השקעה, טעון ראייה כוללת במישור של דינים אחרים שפועלים .

רוני בריזון: גברתי מעלה נקודות מאוד ספציפיות.

רוני בריזון: האם הנקודות האלו מופיעות במצגת שלכם?

מיכל מאני: כן.

מיכל מאני: הן לא מחליפות את הדברים שעו"ד זוהר רוצה לומר.

חיים אורון: דברי ההסבר לחוק מאוד ספרותיים, כמעט שירה, עם הרבה מאוד סמכויות להתקין תקנות שהפער ביניהן ובין מה שיכול להיות הוא כפתחו של עולם.

חיים אורון: אני מבין שמישהו מסר למישהו טיוטות.

חיים אורון: תבואו הנה עם אריתמטיקה.

חיים אורון: יש פה סעיף מאוד רחב על הטבות לעושי השוק.

חיים אורון: מה זה בדיוק ההטבות האלו?

חיים אורון: האם יש סמכות לשר האוצר להביא תקנות?

חיים אורון: תנו לנו איזו שהיא דוגמה איך זה יעבוד בחיים.

חיים אורון: תנו טיפה יותר בשר להצעה הזאת, כדי שנוכל לשקול אותה לא רק על פי המסגרות שיש בתוכה, אלא על פי איך שאתם חושבים שזה צריך להתנהל.

חיים אורון: זה יעזור לי להחליט.

חיים אורון: כרגע זה מאוד כללי, עם הרבה מאוד סמכויות.

חיים אורון: בסוף גם יהיה כתוב שזה צריך להיות באישור ועדת הכספים.

חיים אורון: אני שואל אם זה טוב שוועדת הכספים תאשר דברים מהסוג הזה.

חיים אורון: יוצרים מנגנונים כאלה שמרוב עודף תחרות יש עודף רגולציה, ומרוב עודף רגולציה לוחשים לחברי הכנסת.

חיים אורון: זה המבנה שמופיע פה.

חיים אורון: יש פה המון תקנות, המון אפשרויות לאוצר לעשות.

חיים אורון: תגידו לנו באיזה תכנים אתם רוצים למלא את זה.

מיכל מאני: בהצעת החוק גופה יש סתירה פנימית.

מיכל מאני: סעיף 6א, שקובע את מה שאנחנו קוראים לו הבלעדיות, סותר את מה שנאמר בסעיפים 2-4.

קובי לוינסון: ניסיתי לתת כאן איזו שהיא מצגת נאמנה של עמדת הפעילים בשוק ההון.

קובי לוינסון: העמדה הזאת היא לא עמדה של נחלת הברוקרים הפרטיים, אלא הרבה מאוד שיחות עם גופים מוסדיים - מנהלי קופות גמל, מנהלי קרנות פנסיה.

קובי לוינסון: יש ברשותנו גם לא מעט מכתבים מגופים מוסדיים שמבקשים מכם וממשרד האוצר לעשות חשיבה מחדש.

קובי לוינסון: הבעיות הן לא נחלה הפרטית שלי, אלא הנחלה של רוב הפעילים הפרטיים והמוסדיים בשוק ההון.

קובי לוינסון: אני חושש מהצעת חוק כוללנית, שהיא מן קופסא ריקה שלאחריה תהיה סמכות כזאת או אחרת ליצוק כל תוכן, בטח בחוק כזה שיותר מידי גופים נוגעים אליו, יותר מידי השלכות יש לו על הכלכלה הישראלית ועל עתיד שוק ההון בישראל.

קובי לוינסון: הייתי מצפה שתגיע לכאן הצעת חוק מפורטת, מנומקת.

קובי לוינסון: אני מניח שבימים הקרובים יפורסמו המלצות ועדת בכר.

קובי לוינסון: ההמלצות האלו יכללו הצעה להפריד את קופות הגמל ואת קרנות הנאמנות מהמערכת הבנקאית.

קובי לוינסון: נשאלת השאלה איך ייראו הטבלאות שמציגים את הבנקים כפעילים מאוד גדולים כאשר הגופים האלו יוצאו מהם.

קובי לוינסון: אני הבאתי טבלה שמציגה את היקף הפעילות האמיתי של הבנקים ללא הגופים המוסדיים האלה.

קובי לוינסון: המספרים אז יותר נמוכים.

קובי לוינסון: הבנקים לפי זה נמצאים בכ-15%.

קובי לוינסון: אי אפשר להוביל שני תהליכים במקביל, כשיכול להיות שאחד מהם סותר את השני.

קובי לוינסון: אנחנו מציגים איזה שהוא מודל שמתבסס על מצב קיים, כאשר מחר אנחנו יודעים שימליצו לשנות את המצב הקיים.

קובי לוינסון: אגב, יש לנו השגות לגבי צילום תמונת המצב הקיים.

ד"ר ירון זליכה: כל חברי ועדת בכר, למעט בנק ישראל, תומכים במהלך.

קובי לוינסון: אנחנו לא נגד עושי שוק.

קובי לוינסון: אנחנו חושבים שיכולים לעשות פעילות של עושי שוק.

קובי לוינסון: חלק ניכר מדוח האוזר דיבר על עשיית שוק.

קובי לוינסון: הוא דיבר בעיקר על עשיית שוק בניירות ערך דלי סחירות.

קובי לוינסון: לצערי לא נעשה עם זה דבר וחצי דבר.

קובי לוינסון: אנחנו קופצים לפתור את הבעיה איפה שיש סחירות.

פרופ' שמואל האוזר: מה זאת אומרת לא נעשה עם זה דבר?

קובי לוינסון: שאין היום עשיית שוק בניירות ערך דלי סחירות בתל-אביב.

קובי לוינסון: אנחנו יכולים להבין היום גם פעילות שנעשית על-מנת לעודד משקיעים זרים.

קובי לוינסון: קשה לנו לקבל אפליה כל כך נוראה בהשוואה לבנקים.

קובי לוינסון: קשה לנו לחיות עם סל הטבות שהעניקו למשקיעים הזרים.

קובי לוינסון: זה סל הטבות שדומה לחברה של פשיטת רגל.

קובי לוינסון: אני חושב שצריך לעודד משקיעים זרים.

קובי לוינסון: אנחנו לא נגד עשיית שוק.

קובי לוינסון: אנחנו באמת בעד עידוד משקיעים זרים, אבל אני חושב שמשקיעים זרים יבואו גם עם חבילת הטבות לא כל כך עצומה.

קובי לוינסון: צריך לעשות חבילת הטבות, אבל צריך לעשות את זה בקפידה, לא כמו חברה שהולכת לקחת הלוואה כשהיא נמצאת במצב של פשיטת רגל ואז היא מוכנה לשלם כל ריבית.

קובי לוינסון: איך שאנחנו נסתכל על עצמנו ככה הסתכלנו עלינו.

עדי ריבלין: דנמרק נותנת יותר.

עדי ריבלין: .?

קובי לוינסון: דנמרק לא נותנת יותר.

קובי לוינסון: אני יכול למנות לך הרבה מדינות שלא נותנות יותר.

קובי לוינסון: מכרזי מדינת ישראל מדברים על כך שכל אזרח במדינה יכול בהליך תחרותי, בהליך חופשי להגיש בקשה לקנות את אגרות החוב האלה.

קובי לוינסון: במידה והמחיר שלו מספיק תחרותי הוא יקבל את הסחורה.

קובי לוינסון: מדובר במכרזים בהיקף של 30 מיליארד ש"ח בשנה.

קובי לוינסון: רוצים לקחת את המכרזים האלה, לתת אותם בבלעדיות לקבוצה מצומצמת של גופים ולמנוע גישה מכל שאר האנשים, מכל שאר הפעילים והגופים.

קובי לוינסון: שאר הגופים שירצו לרכוש כזאת סחורה, שמהווה את עיקר תיק ההשקעות של הציבור, יצטרכו ללכת לאותם גופים ומהם לקנות אותה.

קובי לוינסון: באיזה תנאים?

קובי לוינסון: לא בתנאי מכרז תחרותי.

קובי לוינסון: מי שיקבע באיזה מחיר הציבור יקבל את הסחורה וכמה סחורה זה רק עושה השוק, זה רק הבנק.

קובי לוינסון: אין שום דרך אחרת.

קובי לוינסון: הבנקים בינם לבין עצמם יתחרו במכרז מול האוצר.

קובי לוינסון: יש שאלה אם 10 גופים שיתחרו במכרז זה יותר טוב מאשר אלפי שחקנים שיתחרו במכרז.

ד"ר ירון זליכה: אלפי גופים?

ד"ר ירון זליכה: יש גבול לשקרים שאתה יכול להגיד פה.

קובי לוינסון: אנחנו נגיע למצב שמכרזי המדינה יהפכו להיות נחלה של מספר מתווכים פיננסים, שיצטרכו להחליט למי הם נותנים את הסחורה ובאיזה מחיר.

קובי לוינסון: אנחנו היינו נותנים זכות על 30 מיליארד שקל לקבוצה מצומצמת של בנקים?

קובי לוינסון: לא היינו עושים את זה בשום תחום.

קובי לוינסון: תתארו לעצמכם שהיו נותנים ל-10 גופים בינלאומיים את משק המים כדי שיקבעו למי הם יחלקו מים ובאיזה מחירים.

קובי לוינסון: האוצר אומר שאין בלעדיות.

קובי לוינסון: למה?

קובי לוינסון: בזכות זה שהוא נותן 15% או 20% לעוד 5 פעילים.

קובי לוינסון: בבורסה קיימים 23 חברי בורסה.

קובי לוינסון: הם רוצים 5 עושי שוק ראשיים.

קובי לוינסון: הם מוכנים אולי לתת לעוד 5 15%,20%.

קובי לוינסון: זה משאיר 13 חברי בורסה מחוץ לתמונה.

קובי לוינסון: אני לא יודע איך מגיעים למסקנה שכולם יכולים לגשת.

קובי לוינסון: מכרז ממוצע במדינת ישראל זה מכרז של 300, 400 מיליון שקל.

קובי לוינסון: נניח יש גוף מוסדי שרוצה לעשות קניה לא גדולה של 30 מיליון שקל.

קובי לוינסון: האם יש סיכוי שהוא יזמין דרך חבר ששייך לקבוצה כשסך התקרה של כל הקבוצה הוא 15% או 20%?

קובי לוינסון: אין סיכוי, כי הוא יגיד שהוא חסום.

קובי לוינסון: הפתרון של האוצר הוא לא פתרון רלוונטי, כי אם הייתי גוף מוסדי והייתי רוצה להזמין 30 מיליון שקל בהנפקה, הייתי חושש לפנות לחבר בורסה שחסום בתקרת גג שכל גודלה זה גודל ההזמנה שלי ואיתו שותפים עוד 5 חברי בורסה נוספים.

קובי לוינסון: אני באופן אוטומטי אעביר את הפעילות שלי לעושה שוק הראשי, כדי שהוא יקנה כי הוא לא חסום.

קובי לוינסון: גם אם אותו גוף ייתן מחיר ב10% יותר גבוה ממחיר המכרז, דרכי הוא לא יוכל לקבל, רק דרך העושה שוק.

קובי לוינסון: לכן, ברירת המחדל שלו תהיה ללכת לגופים הגדולים.

קובי לוינסון: אז נקבל הסטה של הפעילות מהגופים הפרטיים, מחברי הבורסה לאותם חמשת בנקים.

קובי לוינסון: דיברנו פה על השוק המשני והשוק הראשוני.

קובי לוינסון: הנתח של הברוקרים הפרטיים זה נתח שמתקרב ל-40%.

קובי לוינסון: נניח שאני גוף מוסדי.

קובי לוינסון: המכרזים זה חמצן מבחינתי.

קובי לוינסון: אני חייב לקנות את הסחורה הזאת.

קובי לוינסון: נניח אני עובד בשוק המשני, קונה ומוכר דרך בית השקעות פרטי.

קובי לוינסון: מכיוון שאותו בית השקעות פרטי לא יכול לספק לי את הסחורה במכרזים אני הולך לבנק.

קובי לוינסון: הבנק אומר לי שלא יכול להיות מצב שבשוק המשני אני אעבור דרך גורם אחד, או עיקר פעילותי תהיה דרך גורם אחד ושאליו אני אבוא למכרזים.

קובי לוינסון: את הזכות למי מחלקים ובאיזה מחיר?

קובי לוינסון: לבנקים.

קובי לוינסון: זה לא יהווה עבירה לבנק להגיד לגוף המוסדי שהוא יקבל פחות סחורה ובמחיר פחות טוב.

קובי לוינסון: יהיה מותר לו לעשות את זה על פי ההצעה הכללית שמתוארת.

קובי לוינסון: הגוף המוסדי יבין מהר מאוד שאם הוא לא יעביר את הפעילות שלו מהשוק המשני למערכת הבנקאית אין לו סיכוי שהוא יקבל את המחיר הנכון ואת הכמות הנכונה.

קובי לוינסון: גם אני מנהל קופות גמל.

קובי לוינסון: גם אני צריך לקנות את החובות של אגרות חוב מדינה.

קובי לוינסון: מאיפה אני אקנה אותם?

קובי לוינסון: האם אני אלך למתחרה הכי עיקש שלי, שזאת המערכת הבנקאית, והוא יהפוך להיות הספק שלי?

קובי לוינסון: האם אני יכול לסמוך בחובת הנאמנות שלי כלפי הלקוחות שלי שאת האספקה של אגרות חוב מדינת ישראל, שזה המרכיב העיקרי של הנכסים של הלקוחות שלי, אני אצטרך לקנות מאחד הבנקים הישראלים?

קובי לוינסון: אני לא מוכן לשים את הגורל שלהם ושלי בידיים האלה.

קובי לוינסון: אני מבקש מכם שגם אתם לא תשימו.

קובי לוינסון: הנושא השני שמתואר פה זה נושא של הקמת זירת מסחר חליפית, כלומר זירת מסחר של הבורסה לא מתאימה, צריך להקים זירת מסחר חליפית.

קובי לוינסון: גם בה יהיו חברים רק אותה קבוצה מיוחסת של 5 בנקים מקומיים, אולי גם 5 בנקים זרים.

קובי לוינסון: אין ספק שהתוצאה בהקמת זירת מסחר נפרדת למספר גופים מונופוליסטיים זאת פגיעה אנושה בשאר הפעילים, תלות מוחלטת של הפעילים במערכת הבנקאית, העדר שקיפות.

קובי לוינסון: ניסיתי במצגת לעבור על עיקרי עמדות האוצר ולהתייחס אליהן.

קובי לוינסון: באחת הכתבות בעיתון תיאר העיתונאי יורם גביזון לא מעט עיוותים ולא מעט אי דיוקים שהיו במצגות האוצר.

קובי לוינסון: האוצר טוען שמדובר ברפורמה בשוק ההון.

קובי לוינסון: התוכנית המוצעת פועלת בניגוד למגמה.

קובי לוינסון: ברוב הרפורמות לטיפול במונופולים הגדלנו את מספר השחקנים, הגדלנו את מספר המשתתפים, לא צמצמנו אותם.

קובי לוינסון: אי אפשר לקרוא לזה רפורמה להקטנת מונופוליזם.

קובי לוינסון: האוצר טוען שהתוכנית מהווה שכלול הפעילות בשוק ההון.

קובי לוינסון: היו מהלכים ששכללו את שוק ההון.

קובי לוינסון: שכלול שוק ההון מותנה בראש וראשונה בהרחבת מספר הפעילים, בעיקר הענקת תנאים שווים לכל המשתתפים.

קובי לוינסון: אני מניח שגם הרשות לניירות ערך וגם שמואל האוזר לא יחלקו עלי שהענקת תנאים שווים לכל המשתתפים היא תנאי מרכזי לכך שאנשים ירצו להיות פעילים במגרש הזה .

קובי לוינסון: זה תנאי מרכזי לשכלול שוק.

קובי לוינסון: אומרים שהתוכנית תוזיל את עלויות הגיוס.

קובי לוינסון: אי אפשר להוזיל גיוס אם מקטינים את מספר המשתתפים.

קובי לוינסון: הציג בנק ישראל סקר שכלולות בו 39 מדינות.

קובי לוינסון: ב50% מהמדינות אין בלעדיות לעושי שוק בשוק הראשוני.

קובי לוינסון: בארצות הברית זה אפילו יותר חמור.

קובי לוינסון: אנחנו מאמצים את ה-50%.

קובי לוינסון: מדובר פה על הרחבת מאגר הפעילים, כשבפועל מוציאים אותנו מהמגרש.

קובי לוינסון: מדובר פה על שיפור השקיפות.

קובי לוינסון: כשאומרים לי עושי שוק ובנקים אני מייד נזכר בבייסקי ולא מרגיש עם זה נוח.

קובי לוינסון: מדובר פה על ביקוש קבוע ורציף.

קובי לוינסון: אין כל התחייבות מצד המשקיעים הזרים לרכישה.

קובי לוינסון: אין פה שום סנקציה למי שלא ירכוש.

קובי לוינסון: מה הסנקציה אם הוא לא פעיל במכרז?

קובי לוינסון: מתן הבלעדיות יצור מונופול חדש וחזק.

חיים אורון: איזה סוג של עושי שוק אתה רוצה שיהיו עושי שוק?

קובי לוינסון: אגב, ההצעה של בנק ישראל מקובלת עלינו.

קובי לוינסון: פנינו למשרד האוצר על-מנת לקבל את כל האינפורמציה, אבל לא קיבלנו את כל האינפורמציה.

קובי לוינסון: חבל.

קובי לוינסון: זה מצטרף לסל שלם של התנהלות שפעם ראשונה אני פוגש בו.

קובי לוינסון: יש כמה שאלות שאני רוצה לשאול ואני חושב שגם אתם צריכים לשאול.

קובי לוינסון: שאלה ראשונה היא אם קיים תקדים במשק הישראלי המבסס את ההנחה כי הקטנת מספר המשתתפים בפעילות מסויימת תרמה לשכלול וקידום הענף.

קובי לוינסון: לדעתי לא תמצאו כזה.

קובי לוינסון: האם ידוע לאוצר כי בעשור האחרון גדל נתח המסחר של חברי הבורסה שאינם בנקים על חשבון המערכת הבנקאית בכ-20%, כשבמקביל, בתקופה הזאת קטנו עמלות המסחר לגבי לקוחות בכ75%?

קובי לוינסון: הברוקרים הפרטיים גדלו ב20% על חשבון המערכת הבנקאית, העמלות ירדו ב75%.

קובי לוינסון: האם ידוע לכם שחברי הבורסה אשר אינם בנקים מהווים כ-40% מהיקף המסחר בשוק המשני?

קובי לוינסון: האם אתם יודעים שגופים מוסדיים שאינם קשורים לבנקים משלמים עמלות קנייה של 0.05, בעוד רוב הגופים שקשורים לבנקים משלמים עמלות כמעט כפולות?

קובי לוינסון: לא קיבלתי שום עבודה ממשרד האוצר על ההשלכות השליליות של שיטת המסחר באמצעות עושי שוק, כגון העדר שקיפות, ניגוד אינטרסים של עושי שוק.

קובי לוינסון: יש פה הרי תופעות שליליות.

קובי לוינסון: יש מכתב של עדי ריבלין שבו הוא מבקש לחוקק חוקים מתאימים שיוכלו להתאים את עצמם למצב של ניגוד עניינים.

קובי לוינסון: אנחנו לא מכירים את החקיקה הזאת.

קובי לוינסון: לא נעשתה שום עבודה על ניגוד אינטרסים, על ניצול ציני של מעמד של עושה שוק, על העדר שקיפות.

קובי לוינסון: האם לא ראוי שחומרים כאלה יגיעו לשולחן הזה?

קובי לוינסון: האם בדק האוצר אלטרנטיבות?

קובי לוינסון: מביאים אלטרנטיבה אחת.

קובי לוינסון: האם אי אפשר להביא כמה אלטרנטיבות כדי שיוכלו לבחון את זה בצורה יותר טובה?

קובי לוינסון: מדובר על פעילות שהאוצר קורא לה פעילות חיתום.

קובי לוינסון: אין היום מימוש של חוק החיתום.

קובי לוינסון: חוק החיתום בא להגן על חברות בנות או מערכות שקשורות לחיתום.

קובי לוינסון: אני לא מכיר את מנגנוני הפיקוח על הבנקים הזרים.

קובי לוינסון: את התוכנית של עושי שוק אנחנו מכנים עושקי שוק.

קובי לוינסון: יש פה מהלך שהתוצאה שלו תביא למונופול בנקאי.

קובי לוינסון: גם הפעילות של המשקיעים הזרים, שהיא ברוכה, לא תפתור את הבעיה, כי לאזרח הקטן אין חשבון.

קובי לוינסון: אני בטוח שהאזרח הקטן גם לא מעניין את הבנקים הזרים.

קובי לוינסון: לפני כחודש נפגשנו עם עדי ריבלין וביקשנו לנסות ביחד להגות איזה שהוא מבנה שמקובל על כולם, שמועיל לכלכלה.

קובי לוינסון: יומיים אחרי זה העבירו את זה בהחלטה חפוזה בקבינט.

קובי לוינסון: ההתנהלות הזאת לא הוגנת.

קובי לוינסון: אני חושב שגם הגישה של ירון כלפי הדוברים היא גישה של זלזול, יוהרה, אין לה מקום.

קובי לוינסון: אפשר לערוך דיון גם בלי זה.

קובי לוינסון: יושב פה בכיר באוצר ואומר שנעשתה פה איזו שהיא פעילות מניפולטיבית בניירות ערך כלפי פעילים בשוק.

קובי לוינסון: אם יש חשד שנעשתה פעילות מניפולטיבית, אז אפשר לפנות לרשויות על-מנת שיבדקו את זה.

ד"ר ירון זליכה: אנחנו הרשויות.

קובי לוינסון: אני מדבר על הרשות לניירות ערך.

פרופ' שמואל האוזר: אני רוצה להשיב לטענה שזה נעשה בחיפזון ושלא נבדקו אלטרנטיבות.

פרופ' שמואל האוזר: זה מאוד מכעיס, כי אנחנו יושבים על זה לפחות 3 שנים, אם לא יותר.

פרופ' שמואל האוזר: אנחנו קראנו כל מחקר אפשרי, התייעצנו עם אנשים בעולם, דיברנו עם כל גורם שקיים פה.

פרופ' שמואל האוזר: זה שלא קיבלנו דעה של מישהו עוד לא אומר שלא התייעצנו.

פרופ' שמואל האוזר: שום דבר לא נעשה בחיפזון.

פרופ' שמואל האוזר: אפשר להעיר הערות לגבי איך לבטא את מה שאנחנו רוצים, אבל להגיד שזה נעשה בחיפזון זה לא נכון.

פרופ' שמואל האוזר: צריך להבדיל בין עשיית שוק של חברות למה שאנחנו מציעים.

פרופ' שמואל האוזר: בנסד"ק מדובר על חברות עצמן.

פרופ' שמואל האוזר: אני לא רוצה להיכנס לזה.

פרופ' שמואל האוזר: פה זה מבנה אחר לחלוטין.

פרופ' שמואל האוזר: היו כבר מחקרים.

פרופ' שמואל האוזר: גם לא נכון שזה לא נעשה בשנים האחרונות, כי מתוך 39 מדינות יש כמעט 20 מדינות שזה נעשה בהן בעשר השנים האחרונות.

פרופ' שמואל האוזר: כל המדינות המערביות מאמצות את המודל הזה בשנים האחרונות.

פרופ' דוד לב-ארי: תראה לי מודל שמסביר שהורדת משתתפים עושה את השוק יותר משוכלל?

פרופ' דוד לב-ארי: אני יכול להראות לך 100 מודלים הפוכים.

שמואל האוזר: צודק מאיר סוקולר שאומר שיש פה עניין של מדתיות.

שמואל האוזר: על מה לב הויכוח?

שמואל האוזר: לב הויכוח הוא אם במכרזים תינתן אקסקלוסיביות או לא תינתן.

שמואל האוזר: בבריטניה יש 100% אקסקלוסיביות.

שמואל האוזר: יש מדינות שיש בהן פחות.

מאיר סוקולר: יש גם 0.

פרופ' שמואל האוזר: מה שמשותף לכולם הוא שניתן בין 100% אקסקלוסיביות לאיזו שהיא אקסקלוסיביות.

פרופ' שמואל האוזר: כאשר אני אומר אקסקלוסיביות חלקית, אני מתכוון לאקסקלוסיביות שניתנת גם למשקיעים אחרים להשתתף במכרז הזה.

פרופ' שמואל האוזר: ההמלצות האלו אין לא המלצות של הוועדה, אבל אנחנו תמכנו בעניין הזה.

פרופ' שמואל האוזר: אמרנו שאנחנו מקבלים את זה שצריך לתת לאחרים להשתתף במכרז הזה.

פרופ' שמואל האוזר: אמרנו שנבחן את תמונת המצב.

פרופ' שמואל האוזר: תמונת המצב היא שרוב אלה שניגשים למכרזים הם הבנקים הגדולים.

פרופ' שמואל האוזר: אני לא רוצה להיכנס לנתונים שנתן בנק ישראל, אבל אני יכול להראות לכם איך לוקחים את המספרים האלה ומראים שזה מתיישב בדיוק עם המספרים שהראה ירון קודם.

פרופ' שמואל האוזר: מעל ל85% אלה הבנקים הגדולים שמשתתפים.

פרופ' שמואל האוזר: מאיר רוצה לתת את האפשרות לכולם לגשת, אבל מעשית לא כולם ניגשים.

פרופ' שמואל האוזר: מעשית רק חלק קטן מהגופים המוסדיים נכנס ומשתתף במכרזים.

פרופ' שמואל האוזר: לדבר על הקטנת המספר זה לא נכון.

פרופ' שמואל האוזר: מה שמוצע כאן זה לתת 20%.

פרופ' שמואל האוזר: המספר הזה נזיל במובן זה שישקלו אותו מחדש.

פרופ' שמואל האוזר: אם יתברר שישנם עוד אז יגדילו את המספר הזה, כלומר יתנו לגופים מוסדיים אחרים גם כן לעשות, מה שהם לא עושים עכשיו.

פרופ' שמואל האוזר: גם פרופ' לב-ארי וגם פרופ' עמיהוד יסכימו איתי שלעליית נזילות יש השפעה ישירה להורדת עלויות.

פרופ' שמואל האוזר: ההתנגדות שקיימת כאן לא שייכת לוועדת בכר, כי גם לפני שחשבו על ועדת בכר היתה התנגדות כזאת.

ד"ר ירון זליכה: כל חברי ועדת בכר, למעט נגיד בנק ישראל, לא רק שהביעו את תמיכתם החד משמעית, אלא באחת מישיבות הוועדה עשו הפסקה ובאו בשביל להביע תמיכה פיזית ברפורמה.

פרופ' שמואל האוזר: מה זה 400 מיליון?

פרופ' שמואל האוזר: יש לנו בעיה, כי המדינה קטנה, השוק קטן.

פרופ' שמואל האוזר: זאת הסיבה שיש מספר שותפים קטן גם היום.

פרופ' שמואל האוזר: זה גם לא ישתנה.

מיכל מאני: אז למה להגביל?

שמואל האוזר: השאלה היא איך עושים את זה.

שמואל האוזר: את המשקיעים הזרים לא מעניין אם מגבילים או לא, מה שחשוב להם זה שכאשר צריך לספק סחורה אותם גופים יהיו שם.

שמואל האוזר: זה בדיוק תנאי הסף שאנחנו מדברים עליו.

שמואל האוזר: הנקודה היא תנאי הסף.

שמואל האוזר: צריך לשקול את זה בעיניים האלה.

שמואל האוזר: ההצעה שפה היא הצעה מרוככת לעומת מה שהציעה הוועדה.

שמואל האוזר: אפשר להתווכח על האחוזים, אבל זה לא מהות העניין.

שמואל האוזר: מהות העניין נדונה בכל דרך אפשרית.

שמואל האוזר: אני חושב שהגיע הזמן להכריע.

ד"ר ירון זליכה: ממשלת ישראל על כלל הגופים שלה רוצה להוזיל את העלויות לציבור, רוצה להקטין את המחירים שהיא משלמת למר לוינסון ולחבריו.

ד"ר ירון זליכה: שלא יציגו פה הצגות ותיאורים של קוזאקים שנגזלים.

גאס פליקס: אני מודה על ההשתתפות.

גאס פליקס: הכלכלה בישראל השתנתה בצורה דרמטית ב25 השנים האחרונות.

גאס פליקס: היא עכשיו יותר בינלאומית, יותר גדולה, אפילו ברמה יותר גבוהה מחלק מהמדינות שהצטרפו לאיחוד האירופאי.

גאס פליקס: בזמן שהכלכלה גדלה בצורה כל כך דרמטית שוק ההון נשאר מאוד קטן.

גאס פליקס: כתוצאה מכך יש ריכוזיות מאוד מסוכנת של הבנקים המקומיים.

גאס פליקס: אנחנו מדברים על האבולוציה של שוק ההון.

גאס פליקס: המטרה זה להביא לארץ את המשקיעים מבחוץ.

גאס פליקס: הפוקוס פה הוא על כל הכספים שנמצאים בחו"ל.

גאס פליקס: הבנקים המקומיים עושים עבודה מצויינת בלהביא את הפיקדונות ולהשקיע בשוק ההון המקומי.

גאס פליקס: לבנקים הזרים אין סניפים בארץ.

גאס פליקס: תפקידם הוא להביא לארץ כספים מחו"ל.

גאס פליקס: בזה היינו די מוצלחים.

גאס פליקס: הסיבה שלא יותר כסף מגיע ארצה לא בגלל שזה קשה לקנות, אלא קשה למכור אחרי זה.

גאס פליקס: חברת ביטוח שהיתה רוצה להביא 500,600 מיליון דולר ארצה מפחדת לעשות כך בגלל הסיכון לרעידת אדמה.

גאס פליקס: חברת כזאת חייבת לדעת שהיא יכולה להוציא את הכסף בצורה מיידית מהשוק המקומי.

גאס פליקס: זאת העבודה של עושה שוק.

גאס פליקס: הוא פה בשביל למכור ולקנות בכל עת, גם במצבים שיש נזילות וגם כשאין נזילות.

פרופ' דוד לב-ארי: אבל לא בשוק המשני.

גאס פליקס: לא חשוב כמה עושי שוק יש, מה שחשוב זה עומק הכיסים שלהם.

גאס פליקס: המדינה גם רוצה שיהיו מספיק קונים בשביל אג"חים.

גאס פליקס: היא רוצה להיות בטוחה שהקונה יהיה שם בימים הטובים ובימים הפחות טובים.

גאס פליקס: שמעתי הרבה דברים בשולחן הזה על דברים שקרו בעבר.

גאס פליקס: הדברים האלה לא היו מושלמים.

גאס פליקס: אנחנו לומדים מההיסטוריה.

גאס פליקס: אנחנו לא עוצרים בגלל מה שקרה בעבר.

גאס פליקס: כגוף זר אני לא יכול להגיד מה צריך להיות החוק פה במדינה, אבל כמישהו שיש לו עניין אישי בקידום של המדינה אני בעד המהלך הזה.

גאס פליקס: שאלו אותנו מה הערך לאדם הפשוט.

גאס פליקס: גם בימים הרעים הצלחנו להביא 29 מיליארד דולר לפרוייקטים ישראלים.

גאס פליקס: אני די מתוסכל מדברים אחרים שכן רצינו להביא ולא הצלחנו.

גאס פליקס: זה כמו בן אדם צמא שעומד על יד הנהר ולא יכול לעשות את הצעד הבא.

גאס פליקס: הכנסת היא זאת שצריכה להחליט אם זה פתרון מושלם, אבל צריך לזכור שזה פתרון.

ויקטור שוחט: אני לא חושב שאנחנו מדברים פה על תחרות בין הבנקים הזרים לברוקרים.

ויקטור שוחט: אנחנו מדברים פה על שיטה.

ויקטור שוחט: במרכז השיטה נמצא העניין של הנזילות.

ויקטור שוחט: האם זאת השיטה הטובה ביותר קטונתי מלהגיד, כל מה שאני יכול להגיד שזאת שיטה שמקובלת היום כמעט בכל מקום בעולם.

ויקטור שוחט: כמות המדינות שמאמצות את השיטה הזאת רק הולכת וגדלה.

ויקטור שוחט: אני אוהב להסתכל על הבנקאות באירופה, כי הייתי רוצה להשוות את עצמנו לאירופה מאשר לכלל העולם.

ויקטור שוחט: באירופה הבלעדיות קיימת כמעט בכל מדינה.

ויקטור שוחט: בארצות הברית אין בלעדיות, אבל יש בלעדיות מול הבנק המרכזי.

ויקטור שוחט: בארצות הברית ניתן הרבה יותר מאשר ניתן ברוב מדינות אירופה.

ויקטור שוחט: גם בשוק המשני אנחנו צריכים לתת התחייבות לכך שאנחנו נצטט מחירים.

ויקטור שוחט: אם אנחנו סתם מדברים על זה שנצטט מתי שבא לנו ומתי שלא בא לנו אנחנו לא נצטט, אז אין שום בעיה, יכול להיות שנהיה, יכול להיות שלא נהיה.

ויקטור שוחט: אבל אם רוצים התחייבות, זה חייב להיות בגין הסיכון הזה שאנחנו לוקחים.

ויקטור שוחט: אני עוד לא הצלחתי להבין איזה תגמול מוצע בצד השני.

ויקטור שוחט: אנחנו מדברים על התחייבות לכך שעושי השוק מחו"ל יהיו חותמת של חצי מהחוב של מדינת ישראל.

ויקטור שוחט: בנוסף לכך תהיה מחויבות לעשות שוק.

ויקטור שוחט: אנחנו מדברים על מחויבות לעשות שוק בסכומים של 5 מיליון שקל.

ויקטור שוחט: אם יהיו לנו 10 עושי שוק, אז יהיה פה ציטוט למחיר אחד ללא הזזת השוק ב-50 מיליון שקל.

ויקטור שוחט: אפשר לבוא ולהגיד שהמצב הזה קיים כרגע, אני טוען שהוא לא קיים.

ויקטור שוחט: אנחנו נמצאים פה הרבה זמן.

ויקטור שוחט: אנחנו לא פה רק בשביל לעשות רווחים, אלא מנסים לעשות כספים.

ויקטור שוחט: אנחנו לא שונים ממשקיעים אחרים.

ויקטור שוחט: אנחנו פועלים בשם הלקוחות שלנו.

ויקטור שוחט: אחת ההתחייבויות שלנו כלפי הלקוחות שלנו זה היכולת להוציא אותם אם אנחנו מכניסים אותם לפה.

ויקטור שוחט: הנזילות פה מאוד נמוכה.

ויקטור שוחט: ציינו את שנת 2002.

ויקטור שוחט: אני לא רוצה להיכנס לנושא של מניפולציה, אבל בשנת 2002 הבנקים הזרים החזיקו סכום לא קטן יחסית באגרות חוב.

ויקטור שוחט: אנחנו היום מאוד פעילים.

ויקטור שוחט: הצלחנו להעביר חוק משקיעים זרים.

ויקטור שוחט: לא מזמן היינו יחד עם משקיעי אג"ח בארץ.

ויקטור שוחט: בשנת 2002 סדר גודל של חצי מיליון דולר שיכול היה להיכנס לישראל לא נכנס לישראל.

ויקטור שוחט: ישבנו עם משקיעים, פרסמנו אסטרטגיה להשקעה בישראל, אבל לא הצלחנו להביא לפה משקיעים זרים שהיו בטוחים שהשקעה בישראל ברמה של 10% היא השקעה פנטסטית.

ויקטור שוחט: הם סירבו להיכנס, כי הם לא ראו את הדרך שלהם החוצה.

ויקטור שוחט: בחלק מן המקרים סיפקנו ללקוחות שלנו את הנזילות, בחלק מן המקרים הלקוחות בדרך החוצה ספגו מכה.

ויקטור שוחט: אחד הפספוסים היה מחסור גדול בנזילות בנקודת זמן מסויימת.

ויקטור שוחט: פרק הנזילות הוא לא דבר קבוע, הוא דבר משתנה.

ויקטור שוחט: בתקופות כמו בשנת 2002 כשיש חוסר ודאות גדול הפרמיה קופצת.

ויקטור שוחט: בנקודות הזמן האלו עשיית השוק הופכת למאוד מאוד חשובה.

ויקטור שוחט: יש איזו שהיא תחושה שאנחנו כבנקים זרים מחכים כדי שיציעו לנו להיכנס לאיזו שהיא מדינה להיות עושה שוק.

ויקטור שוחט: התהליך לא מגיע מלמעלה.

ויקטור שוחט: מנכ"ל דויטשה בנק לא קיבל איזה שהוא אי-מייל.

ויקטור שוחט: התהליך בא מלמטה.

ויקטור שוחט: אנחנו יושבים פה בישראל, זה כל מה שיש לנו.

ויקטור שוחט: אנחנו מלמטה דוחפים להיות עושי שוק.

ויקטור שוחט: מדינת ישראל היא עדיין מדינה קטנה.

ויקטור שוחט: להניע את הבירוקרטיה של דויטשה בנק לכיוון שבו נבחן את ההסכם הארוך הזה הוא לא תהליך קל.

ויקטור שוחט: אם יבואו באיזה שהוא שלב ויגידו שיורדים מזה, אני מניח שכמה אנשים בדויטשה בנק יגידו תודה לאל.

ויקטור שוחט: התהליך הוא לא שכולם רצים.

ויקטור שוחט: אנחנו מעריכים שאנחנו מסוגלים לייצר ערך עבורנו ועבור הלקוחות שלנו.

ויקטור שוחט: אנחנו לא בטוחים שנצליח.

ד"ר ירון זליכה: אני רוצה להמשיך את הדברים של ידידנו מדויטשה בנק.

ד"ר ירון זליכה: אנחנו בשנה האחרונה ערכנו מרדף בלתי פוסק אחרי הבנקים.

ד"ר ירון זליכה: שר האוצר השקיע זמן רב ולחץ מאוד גדול על הבנקים הזרים, גם במקלות וגם בגזרים.

ד"ר ירון זליכה: הם יכולים לספר בעצמם.

ד"ר ירון זליכה: הפעלנו לחצים מאוד כבדים בשעות רבות ובאמצעים כדי לשכנע אותם לבוא ולגלות מעורבות.

ד"ר ירון זליכה: אחרי קרוב לשנתיים של מאמצים הצלחנו לשכנע 4 בנקים שכבר הגישו בקשה, ועוד 6 שמחכים לראות אם אנחנו מעבירים את החוק או שאנחנו ממשיכים לשחק משחקים.

ד"ר ירון זליכה: חשוב ביותר שלא נאפשר פיליבסטרים, אלא לעשות דיון אמיתי ולהכריע.

ד"ר ירון זליכה: או שהסיסמאות הם בלוף, או שהם ניסיון גרוע מבלוף.

ד"ר ירון זליכה: באים ואומרים שהתוכנית המוצעת פועלת בניגוד למגמה ובמקום להגדיל את הגופים הרשאים להשתתף יש להגבילם.

ד"ר ירון זליכה: אנחנו משכללים את השוק בשתי רמות.

ד"ר ירון זליכה: אנחנו משנים את ההגדרה של המוצר.

ד"ר ירון זליכה: אנחנו כמנפיק הראשי במדינת ישראל כבר לא מעונינים להנפיק את האיגרת ולצאת.

ד"ר ירון זליכה: אנחנו מבינים שהמדיניות של האוצר שבה מכרנו את האגרות ולא עניין אותנו מה קורה אחר כך פגעה בנו וכתוצאה מכך שילמנו בריבית גבוהה יותר.

ד"ר ירון זליכה: באיזה מובן?

ד"ר ירון זליכה: במובן שבפני גופים בינלאומיים גדולים עמד סיכון שאם הם רוכשים את האיגרות האלו אין מי שיתן להם ביטוח שבשעת משבר הם יוכלו לצאת.

ד"ר ירון זליכה: זה גרם לכך שכמעט אף אחד בעולם לא קנה את אגרות החוב ממשלתיות.

ד"ר ירון זליכה: הבנו שזה לא מספיק ביקוש מקומי לאגרות החוב השקליות שלנו.

ד"ר ירון זליכה: תנאי הסף נועדו לוודא שסיטי בנק תדע שכשקובי לוינסון הולך לקחת התחייבויות, אז יש כיסוי להתחייבות הזאת.

ד"ר ירון זליכה: המטרה של הרפורמה היא מצד אחד להגדיל את הביקושים דרך גופים פיננסים בינלאומיים, ומצד שני להגדיל את מספר המתווכחים.

ד"ר ירון זליכה: בא לפה בנק ישראל ואומר שגופים גדולים זה 35% מהשוק, גופים בינוניים זה 28% מהשוק וגופים קטנים הם 36%.

ד"ר ירון זליכה: זאת הפרדה שהיא מטעה.

ד"ר ירון זליכה: נשאלת השאלה כמה מהגופים הבינוניים זה בנק הפועלים, בנק לאומי, אינוסטק בנק בינלאומי ומזרחי, כמה מתוך הבינוניים זה גופים בשליטתם וכמה מתוך הגופים הקטנים הם גופים בשליטתם.

ד"ר ירון זליכה: כשאתה בודק כמה מתוך הבינוניים והקטנים אתה חוזר לאותם 88% שלוחצים אותנו.

ד"ר ירון זליכה: אנחנו כרגע במצב שאנחנו מידי שנה מנפיקים 50 ו60 מיליארד שקל, כאשר מולנו עומד מונופול.

ד"ר ירון זליכה: המונופול הזה גורם לכך שעל חשבון הציבור אנחנו משלמים מיליארדים מיותרים.

ד"ר ירון זליכה: יוסי בכר עשה הפסקה באחת מהישיבות המסכמות של הוועדה, הביא את כל הוועדה למשרד ראש הממשלה, למעט בנק ישראל.

ד"ר ירון זליכה: דידי לחמן מסר, שניסחה את החוק, עלתה לממשלה, הממונה על שוק ההון, אייל בן שלוש, עלה לממשלה, יוסי בכר הביא את המלצתו החד משמעית, יושב-ראש רשות ניירות ערך, משה טרי, הגיע, דרור שטרום, הממונה על ההגבלים, הגיע.

ד"ר ירון זליכה: קובי לוינסון, אתה אינטרסנט שדואג לכיסך הפרטי.

ד"ר ירון זליכה: הממשלה דואגת לכיס הציבור.

ד"ר ירון זליכה: דרור שטרום, הממונה על ההגבלים, שמע את הטענות של האינטרסנטים על כך שכביכול אנחנו מגדילים את הריכוזיות ומקטינים את מספר המתחרים.

ד"ר ירון זליכה: הוא חשב שאין בזה ממש.

ד"ר ירון זליכה: לבוא ולהגיד שזה סותר את ועדת בכר זה פשוט מטופש.

ד"ר ירון זליכה: טענה נוספת היתה שהמשקיעים הזרים פועלים בשוק המקומי מזה שנים רבות וביתר שאת בשנים האחרונות.

קובי לוינסון: הם הלקוחות שלי.

ד"ר ירון זליכה: לכמה הגיעו אותם הלקוחות?

ד"ר ירון זליכה: ל2 פרומיל האחוז?

ד"ר ירון זליכה: ל6 פרומיל האחוז?

ד"ר ירון זליכה: יושבים פה שני הבנקים הכי גדולים בשוק המקומי מבין הזרים – סיטי בנק ודויטשה בנק.

ד"ר ירון זליכה: הם אפילו לא מגיעים לאחוז.

ד"ר ירון זליכה: הם אומנם הלקוחות שלך, אבל אני מוכר את האגרות.

ד"ר ירון זליכה: הם קונים פחות מאחוז.

ד"ר ירון זליכה: אין שום סיבה שאת פרי אי השתתפות הזרים אתה תקבל.

ד"ר ירון זליכה: אני רוצה שהציבור יקבל ושזה יוריד עלויות.

ד"ר ירון זליכה: אחר כך אומרים שיפור השקיפות, שאנחנו כביכול נבטל מכרז תחרותי.

ד"ר ירון זליכה: נו, באמת, אנחנו אלה שמוכרים.

ד"ר ירון זליכה: אם נבטל מכרז, אז את המחיר אנחנו נשלם.

ד"ר ירון זליכה: מכרנו במכרז לפני כן, נמשיך למכור במכרז תחרותי, שיוויוני, שקוף גם אחרי כן.

ד"ר ירון זליכה: אף בנק לא קונה את האגרות האלה בשביל עצמו, הוא קונה את זה בשביל הלקוחות.

ד"ר ירון זליכה: עם כל הכבוד לקובי לוינסון וחבריו, הלקוחות שעומדים מאחוריהם הם כאין וכאפס לעומת הביקושים שיכולים להזרים לנו הבנקים הגדולים הבינלאומיים.

ד"ר ירון זליכה: זאת המטרה של הרפורמה.

ד"ר ירון זליכה: זה פרי הרפורמה שהגיע ב-40 מדינות.

ד"ר ירון זליכה: זה מה שנעשה גם כאן.

ד"ר ירון זליכה: אחר כך באים ואומרים שאין כל התחייבות מצד המשקיעים הזרים, שאין סנקציות, ושדרישת הציטוט לא רלוונטית.

ד"ר ירון זליכה: הסביר לנו גם גאס פילפס וגם הנציגים מדויטשה בנק שדרישת הציטוט היא הכי רלוונטית.

ד"ר ירון זליכה: זאת הסיבה שאנחנו עושים את הדבר הזה.

ד"ר ירון זליכה: ללא דרישת הציטוט לא תיכנס חברת ביטוח שמשקיעה לאורך השנים או קרן פנסיה שמשקיעה לאורך שנים.

ד"ר ירון זליכה: לעיתים נדירות היא זקוקה בלוח זמנים קצר לפדות את האגרות.

ד"ר ירון זליכה: קובי לוינסון וחבריו לא מסוגלים לתת את חובת הציטוט הזאת שדרושה והיא קריטית להכנסת הביקושים מחו"ל.

ד"ר ירון זליכה: גם לא בנק הפועלים ובנק לאומי, כי אין להם שום עניין.

ד"ר ירון זליכה: 4,5 הבנקים הגדולים שולטים על 88% מהזרם, כשאת המחיר הממשלה משלמת.

ד"ר ירון זליכה: חלק מהרווח הולך לבנקים המקומיים הגדולים, חלק הולך למר לוינסון וחבריו.

ד"ר ירון זליכה: זה לא פשע.

ד"ר ירון זליכה: האשמה היא לא במר לוינסון, האשמה בממשלה שהיא לא תיקנה את החוק הזה לפני 5 או 10 שנים.

ד"ר ירון זליכה: הגיע הזמן שנסיר את הכשל שממנו נהנים גופים מקומיים.

ד"ר ירון זליכה: אני מכיר מודלים שבהם לא מספר המשתתפים הוא זה שקובע את עוצמת התחרות ואת היקף התחרות, אלא העוצמה היחסית של המשתתפים.

ד"ר ירון זליכה: שוק המים המינרליים עד קיץ 89 התחלק באופן הבא: "מי עדן" שלטה על כ-70% מהשוק, יתר 30% התחלקו בקרב מספר רב של מותגי ייבוא.

ד"ר ירון זליכה: מה שקרה בשוק זה מודל של פירמה מובילה, שאנחנו מכירים בספרות בהרבה מאוד אירועים.

ד"ר ירון זליכה: הפירמה המובילה קובעת את המחיר.

ד"ר ירון זליכה: השחקנים הקטנים, כמו מר לוינסון, רואים עקומת היצע או ביקוש גמישה לחלוטין, אין להם שום יכולת להשפיע על המחיר.

ד"ר ירון זליכה: בקיץ 89 נכנסה "נביעות".

ד"ר ירון זליכה: כעבור 3 חודשים כל מותגי הייבוא נעלמו.

ד"ר ירון זליכה: במקום 10 מתחרים נשארו 2 מתחרים בלבד – "מי עדן" ו"נביעות".

ד"ר ירון זליכה: דרך אגב, "מי עדן" נשארה עם אותם 70%.

ד"ר ירון זליכה: "נביעות" לקחה אך ורק את החלק של הקטנים.

ד"ר ירון זליכה: התחרות התגברה פלאים.

ד"ר ירון זליכה: תודות לתחרות הזאת המחירים ירדו, הכמות עלתה, הוכנסו מוצרים נלווים.

ד"ר ירון זליכה: כולנו מכירים את הפקק המתברג של בקבוק חצי ליטר.

ד"ר ירון זליכה: זה היה לפני ש"נביעות" נכנסה.

ד"ר ירון זליכה: לפירמה המובילה לא היה עניין להכניס שיפורים טכנולוגיים.

ד"ר ירון זליכה: למה לה להשקיע אם היא יכולה למכור מוצר דפוק במחיר גבוה?

ד"ר ירון זליכה: עוצמת התחרות היא לא פונקציה של מספר המתחרים, אלא העוצמה היחסית שלהם.

ד"ר ירון זליכה: אנחנו מכירים את מדדי הריכוז השונים שבוחנים את עוצמת התחרות.

ד"ר ירון זליכה: בואו ניקח את מיקרוסופט.

ד"ר ירון זליכה: בנק לאומי ובנק פועלים זה המיקרוסופט שלנו בשוק הבנק המקומי.

ד"ר ירון זליכה: האם עולה על הדעת שאם נחליף 1000 חברות סטרטאפים באינטל אחת, 1000 הסטרטאפים יורידו מהמחיר של מיקרוסופט יותר מאינטל אחת?

ד"ר ירון זליכה: זאת לא הדוגמה שלפנינו.

ד"ר ירון זליכה: אנחנו מדברים על פרישה של 15, 20 מתחרים, כשבמקומם ייכנסו 6, 10 או אפילו תריסר בנקים כמו סיטי בנק.

ד"ר ירון זליכה: האם התחרות תגדל במצב שמר לוינסון מתחרה בבנק לאומי, או היא תגדל במצב שסיטי בנק מתחרה מול בנק לאומי?

ד"ר ירון זליכה: 2.

ד"ר ירון זליכה: צו מס הכנסה (פטור ממס לריבית המשתלמת על מילווה מדינה), התשס"ד-2004

יעל ייטב: אני מביאה בפניכם את צו מס הכנסה (פטור ממס לריבית המשתלמת על מילווה מדינה), התשס"ד-2004.

יעל ייטב: במסגרת התמריצים ניתנים פטורים שונים ממסים, כמו למשל פטור במכירת ניירות ערך.

יעל ייטב: אנחנו מציעים להשלים את הפטור על ידי הענקת פטור ממס לריבית ודמי ניכיון המשולמים על מילווה מדינה שרשום למסחר בבורסה בישראל .

יעל ייטב: אנחנו מקווים שזה יהווה השלמה לרפורמה שהוצגה כאן.

ניל קורני: זה היה הדבר השני - חוץ מאי הנזילות - שגרם לגופים זרים לא להשקיע בארץ בשוק האג"חים.

ניל קורני: הגופים האלה כבר אמרו כמה וכמה פעמים שהמיסוי הזה זה דבר.

ניל קורני: .

רוני בריזון: אם כי זה לא מיוחד לישראל.

רוני בריזון: יש עוד מקומות בעולם שבהם ממסים ריבית על אגרות חוב של משקיעים זרים .

רוני בריזון: אני מבין שזה מצב עדיף למשקיעים כשאין את הניכוי הזה.

עדי ריבלין: ברוב השווקים יש פטור לזרים.

רוני בריזון: אני מעמיד את צו מס הכנסה (פטור ממס לריבית המשתלמת על מילווה מדינה), התשס"ד-2004 להצבעה.

רוני בריזון: מי בעד?

רוני בריזון: ה צ ב ע ה בעד - 1 נגד - 0 אושר פה אחד