ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 107, 2004-01-27 10:15

אברהם הירשזון: מר טרי, יושב ראש הרשות, בבקשה.

משה טרי: אנחנו שמים עכשיו דגש על שני יעדים מרכזיים: פיתוח ואכיפה.

משה טרי: אני מניח שכולכם רואים מה קורה בפיתוח במגוון רחב של תחומים.

משה טרי: אנחנו הופכים להיות יותר ויותר חלק מהעולם, ומוצרים ושיטות וכלים שקיימים בעולם כבר זמן רב מגיעים לכאן.

משה טרי: כפי שראיתם, מוצרים חדשים מהאג"ח המוניציפליות וכן הלאה נכנסים.

משה טרי: במקביל, כל נושא האכיפה הולך ונעשה יותר מורכב ויקר, בעיקר בתחומי המחשוב.

משה טרי: ההשקעה שלנו בקשרים הבינלאומיים מחייבים אותנו גם בגלל הידע והניסיון שאנחנו מקבלים וגם בגלל שאנחנו הופכים להיות חלק מן העולם, וגם בגלל שהיום החקירות שאנחנו מבצעים לא רק מתבצעות בארץ.

משה טרי: כל החקירות קשורות גם לגורמים מחוץ לישראל, שם אנחנו נדרשים לעשות חיקורי דין במדינות שונות בעולם, וזה כמובן בשונה מן העבר.

משה טרי: זה מחייב אותנו בתשומות יותר יקרות.

משה טרי: הרשות בהחלט שומרת על כל הכללים, אין חריגות מיוחדות.

משה טרי: יש לנו משימות קשות וכבדות, בעיקר בתחום האכיפה השנה.

משה טרי: המגנא שנכנסה בהצלחה יוצאת מן הכלל תופנה גם לקרנות וגם ליועצים.

משה טרי: אני מזמין אתכם להיכנס לאתר שלנו, ולראות שאין היום תשקיפים ומאסות גדולות של נייר, יש היום דבר מאוד מאוד מתקדם.

משה טרי: מעבר לזה, אולי מזכיר הרשות ירצה להוסיף.

מאיר בקליניק: לא, קודם כל הדברים כתובים.

מאיר בקליניק: שנית, דבר אחד אני רוצה להוסיף.

מאיר בקליניק: אנחנו פעלנו פה בעיקרון בהגשת תקציב לשנת 2004 לפי הקריטריונים שנקבעו על-ידי אגף תקציבים.

מאיר בקליניק: גם קיימנו איתם דיונים, ובעקבות אישורים שלהם התקציב התגלגל הלאה אל שר האוצר, ומשר האוצר אליכם.

אברהם הירשזון: אני מאוד מודה לכם על הסקירה.

אברהם-בייגה שוחט: אין פה קיצוץ.

אברהם הירשזון: אנחנו תמיד שמחים לשמוע אתכם.

אברהם הירשזון: אני רק רוצה לומר לחברים שאם ירצו לקיים דיון נוסף בנושא הרשות, הרשות תמיד תוכל לבוא לדיון בנושא כדי להבהיר את הדברים.

אברהם הירשזון: אם יש לחברים שאלות, אבקש לשאול.

מיקי צבייר: לצערי, אחת לשלוש שנים מ-1995 דנים בנושא האגרות של הקרנות מחדש.

מיקי צבייר: בשנת 2001 היתה רפורמה רצינית מאוד בעניין הזה.

מיקי צבייר: היה שינוי מבני באגרות שהקרנות משלמות.

מיקי צבייר: קרנות הנאמנות משלמות אגרות לרשות ניירות ערך בשלושה רבדים: אגרה על פרסום תשקיף, אגרה על יצירות נטו חודשיות במהלך השנה ואגרה קבועה.

מיקי צבייר: הלוגיקה של השינוי המבני היתה לעבור לאגרות קבועות הרבה יותר גבוהות וגדולות על מנת שלא תהיה תנודתיות בהכנסה של הרשות מהאגרות הללו.

מיקי צבייר: ב-2001 הורדו האגרות המשתנות על-ידי שינוי שיטת ההתחשבנות והועלו בצורה משמעותית האגרות הקבועות, ונקבע גם כן שאם יהיה עודף תקציבי לרשות היא תדון במתן הנחות או החזרים לגופים שמשלמים אגרות בשנה שלאחר מכן.

מיקי צבייר: אכן בשנת 2002 הרשות החליטה לתת הנחה לכל הגופים, כולל החברות וכולל הקרנות, כתוצאה מעודף בתקציב 2001 – והיה עודף משמעותי – וכשאני אומר "עודף", אני מתכוון להפרש בין ההוצאות השנתיות להכנסות השנתיות בסדר גודל של 20 מיליון שקל.

מיקי צבייר: ניתנה הנחה של 12% לכל אורך הקו.

מיקי צבייר: אכן בשנת 2002 האגרות ששולמו היו נמוכות יותר וגם היה שפל גדול בשוק ההון, לא הנפקות, ירידה גדולה מאוד בשווי הקרנות.

מיקי צבייר: נקבע אז שמדי תקופה, במיוחד בתקופה שייווצרו עודפים, ייערך דיון מחדש בעניין הזה.

מיקי צבייר: אני יכול לקרוא את הציטוטים מהישיבה שהתקיימה ב-10 בספטמבר 2001 ובתחילת ינואר 2002.

מיקי צבייר: לצערי הרב, קיבלנו את ההזמנה לישיבה רק שלשום, לפי בקשתנו, כי נודע לנו באיזושהי צורה שתתקיים ישיבה, ולכן לא יכולנו להגיב אלא אתמול.

מיקי צבייר: הצעתי פשוטה.

מיקי צבייר: אני מבקש שתקום ועדה קטנה שתבדוק את העניין הזה.

מיקי צבייר: אני יכול להגיד שמה שיש לכם פה בתקציב אלה נתונים נכונים ל-30 בספטמבר.

מיקי צבייר: מה-30 בספטמבר ועד ה-31 בדצמבר היתה עלייה חזקה ומאוד גדולה בשוק ההון מהאגרות המשתלמות שלאומי פיא שילמה השנה.

מיקי צבייר: יותר מ-50% מהאגרה השנתית בנושא יצירות פדיונות שולמו ברבעון האחרון.

מיקי צבייר: נתונים על כך אין לכם פה.

מיקי צבייר: ניסיתי להעריך לפי הנתונים שאספתי באיגוד הקרנות, שההכנסה תגיע – לעומת מה שמצוין פה בתקציב 71 מיליון שקל עד ספטמבר 2003 - לעוד כ-10 מיליון שקל בהערכה גסה, וזה יביא את הפער בין ההכנסות להוצאות של הרשות לעודף של 12 מיליון שקל לשנה.

מיקי צבייר: אני חושב שיש מקום להקים ועדה קטנה שתבדוק את זה, כי צריכים את הנתונים של סוף שנה.

מיקי צבייר: אלה נתונים מאוד מאוד משמעותיים.

מיקי צבייר: אני רוצה לקרוא לכם כמה משפטים מאותה ישיבה.

מיקי צבייר: שם אומרת סמדר אלחנני: אמרה יושבת הראש, שעודף תקציבי מעל אישור מסוים מסך התקציב המאושר יביא לבחינה מחודשת של האגרות.

מיקי צבייר: אני חושבת שהדבר הזה ראוי שייאמר כאן גם בפרוטוקול.

מיקי צבייר: מירי כץ אמרה: בכל מקום בו משלמים אגרה שנתית, משלמים אותה באוגוסט – ואכן אנחנו משלמים את רוב האגרה באוגוסט - בגלל איזושהי סיבה היסטורית.

מיקי צבייר: לכן מה שאומרים עכשיו צריך להספיק עד אוגוסט הבא.

מיקי צבייר: אני אומרת בצורה הכי חגיגית ואחראית שמדי תקופה נבחן את הדברים.

מיקי צבייר: אם יהיה לנו עודף תקציבי, נבחן את גובה האגרה.

מיקי צבייר: זה בוצע ב-2002.

מיקי צבייר: אני מציע לעשות את זה גם עכשיו, כי גם השנה – ואני רוצה להגיד את מה שאמרתי בשקט למשה טרי – אנחנו בעד פיתוח המחשוב, כאשר הושקעו במחשוב 25 מיליון שקל שזה כסף רב, ואנחנו גם בעד אכיפה ושקיפות.

מיקי צבייר: כדאי לקרוא את המאמר היום במוסף של "הארץ" שמתקשר לדברים הללו.

מיקי צבייר: אני חושב שמבחינה זו אנחנו עובדים בשיתוף פעולה.

מיקי צבייר: רק ב-2001 היתה בעיה בנושא פרשנות של החוק, והוחלט על שינוי מבני.

מיקי צבייר: אני חושב שצריך להמשיך לעשותו.

מיקי צבייר: כדאי שהעניין ייבדק, השנה בתחום קרנות הנאמנות היה גידול עצום בשוק ובפעילות לעומת חברות - -

ספיר: באתי רק לומר שכל מה שמיקי צבייר אומר מקובל גם עלינו באיגוד לשכות המסחר.

ספיר: אנחנו מייצגים את כל הקרנות שהן לא בנקאיות.

ספיר: גם אנחנו סבלנו בשנות השפל מכל האגרות האלה והיינו יחד איתם באותה סירה.

ספיר: הבטיחו לנו את מה שהבטיחו.

ספיר: לצערי הרב, לא יצרנו קשר עם רשות ניירות ערך כי לא קיבלנו מידע.

אברהם-בייגה שוחט: אתה מדבר על כל האגרות של הרשות או רק שלכם?

ספיר: אנחנו מדברים על כל האגרות, אבל כרגע הנושא על הפרק זה עניין הקרנות.

ספיר: אנחנו מדברים על כל האגרות, גם אגרה שצריך לשלם כל מי שצריך לחדש באופן שנתי רשיון מקשה על אנשים.

ספיר: מדובר על כמה מאות שקלים, ויש פה הרבה אגרות.

סמדר אלחנני: לעניין המאזן של הרשות, יש שנים שיש לה עודפים, וטוב שכך.

סמדר אלחנני: היא צריכה כרית, כי זה גוף שחי מההכנסות שהוא גובה.

סמדר אלחנני: לפעמים, לא עלינו, יכול לקרות משבר ויכולות להיות פחות הכנסות או יותר, ולכן הם צריכים את כרית הספיגה על מנת לעלות ולרדת, אבל מן הראוי היה להביא גם את המאזן בצירוף לתקציב, או לתת דיווח לוועדה.

חיים אורון: אפשר לקבל תמונה על סדרי הגודל של האגרות שבהן מדובר?

קריאה: לא קיבלת את החומר?

חיים אורון: את הסך הכל.

אברהם-בייגה שוחט: לא, יש פירוט מפורט בצד ההכנסות בסוף.

חיים אורון: הסך הכל.

אברהם-בייגה שוחט: לפי הפרקים.

חיים אורון: כמי שלא נמצא בשוק הזה, אני רוצה לדעת על מה מדובר.

אברהם-בייגה שוחט: בלי להתייחס לעניין קרנות הנאמנות, יש לי רושם שמה שחסר פה – למרות שאני מניח שיש לכם נתון זה - זה ביצוע 2003, לא ביצוע של שלושת הרבעונים הראשונים.

אברהם-בייגה שוחט: מרפרוף קל מאוד בצד ההכנסות ובצד ההוצאות, אני מניח שאתה יודע שאתם בעודף יחסית גדול השנה.

אברהם-בייגה שוחט: כך אני מניח.

אברהם-בייגה שוחט: אני רואה שבצד ההוצאות אתם ב-55 מיליון שקל, ונשאר עוד רבעון אחד כך שזה יכול להגיע לסדר גודל של 70 מיליון שקל, אלא אם כן יש הוצאה בלתי צפויה ובלתי ברורה ברבעון האחרון.

אברהם-בייגה שוחט: ואילו בצד ההכנסות כבר הייתם ב-72 מיליון ברבעון השלישי.

אברהם-בייגה שוחט: יש עוד רבעון שלם, אני לא יודע מה קצב הזרימה של ההכנסות, אבל סביר להניח שיהיה לכם עודף יחסית גבוה מאוד.

נסים דהן: הכסף כבר שולם, 72 מיליון שקל זה המקסימום.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא יודע.

אברהם-בייגה שוחט: אתה כנראה מכיר בדיוק את קצב הזרימה שם...

נסים דהן: לא, לפי מה שכתוב.

נסים דהן: אני קורא כמוך בדיוק.

אברהם-בייגה שוחט: גם התקציב שומר על הנפח הנומינלי שלו, ואנחנו יודעים שמבחינה ריאלית התקציב הזה יותר גדול, לאור מה שקרה בשנה שעברה עם המדד.

אברהם-בייגה שוחט: השאלה היא האם אין מקום להוריד את התעריפים, מכיוון שבהסתכלות שלי אני רואה ש"העסק" הזה גבוה מדי לעומת מה שאפשר היה להציג לשר האוצר ומכאן אל הוועדה.

אברהם-בייגה שוחט: כיוון שאנחנו לא נפגשים כל יום, הייתי רוצה לשמוע מה קורה מבחינת הפעילות, מבחינת הנפקות גם של אג"חים וגם של מניות.

אברהם-בייגה שוחט: איך אתם מרגישים את השוק בפעילות שישנה אצלכם?

משה טרי: חבר הכנסת שוחט, צריך לזכור שפונקצית המטרה של הרשות זה לא למקסם רווח.

משה טרי: הייעוד שלה זה לתת שירותים.

משה טרי: הדגשתי בתחילת דבריי שהיום אנחנו מרחיבים בצורה עצומה את הפעילות שלנו, גם בחוץ וגם בפנים, כאשר גם האכיפה אחרת לגמרי.

משה טרי: היום החקירות הפכו להיות כל כך יקרות ומורכבות באמצעים ממוחשבים.

משה טרי: פעם הדברים האלה היו מתבצעים רק כאן, אבל היום הכל הפך להיות הרבה יותר מורכב, וכל דבר שאנחנו עושים מחייב אמצעים אחרים לגמרי.

משה טרי: מעבר לזה, גם הפעילות גדלה ומוצרים חדשים הולכים להיכנס.

משה טרי: אנחנו מתאימים עצמנו למה שקורה בעולם, איננו יכולים להיות שונים.

משה טרי: בנושא הקרנות, אני עובד בשיטה אחרת.

משה טרי: אנחנו מקיימים דיאלוג עם כל השוק.

משה טרי: יש לנו צוותים, ואנחנו מקיימים דו שיח מתמיד עם כל הגופים שעובדים ברשות.

משה טרי: קיימתי לא מעט ישיבות עם כל הגופים החוץ בנקאיים והלכנו לקראתם.

משה טרי: אמרתי למר צבייר שלא נאה לבוא בדקה ה-90 ולהתקיל אותי כך.

משה טרי: אני עובד עם כולם באופן שוטף.

משה טרי: הפעילות שלנו עם הקרנות היא עצומה.

משה טרי: התשומות שאנחנו מקדישים מאוד גדולות, ואני רוצה להגיד שאנחנו בפעם הראשונה נעשה בדיקות מאוד יסודיות בקרנות בשנה זו, וזה מחייב תשומות כבדות.

משה טרי: החלק שאנחנו מקדישים היום לקרנות הוא הרבה יותר גדול מאשר בעבר.

אברהם-בייגה שוחט: כמה חברות עוסקות בקרנות נאמנות, חוץ מהבנקאיות?

משה טרי: יש 655 קרנות.

אברהם-בייגה שוחט: אבל כמה גופים?

קריאה: 50 גופים.

משה טרי: מאיר בקליניק ייתן נתונים מספריים.

נסים דהן: אני רואה שבסעיף ההכנסות, רוב ההכנסות, 62,000,000 שקל, הן בעצם תשלום של אגרה שנתית.

נסים דהן: האגם האגרה השנתית היא ביחס ישיר למחזור העסקים של אותה הקרן או שזה סכום קבוע, לא משנה אם הקרן קטנה או גדולה?

יצחק הרצוג: משה טרי, האם יש לך בכל זאת איזה שהן הנחות לגבי הפעילות הנצפית ל-2004, כלומר אם השוק מתעורר, איך אתם מתארגנים?

יצחק הרצוג: הרי התקציב הזה לא הוכן עכשיו, אלא לפני כמה חודשים.

יצחק הרצוג: האם יש פה הנחות או תרחישים?

יצחק הרצוג: איך אתם התארגנתם ליישומו של חוק איסור הלבנת הון?

יצחק הרצוג: אני חבר ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

יצחק הרצוג: שם נאמר שיש מערכת של שיתופי פעולה בין הרשויות.

יצחק הרצוג: השאלה אם זה מחייב אותך.

משה טרי: אנחנו שחקן מאוד מרכזי.

משה טרי: כפי שאמרתי, הרשות פועלת בשני מסלולים מקבילים: מסלול הפיתוח ומסלול האכיפה.

משה טרי: במסלול הפיתוח אנחנו מסירים חסמים, והסרנו לא מעט חסמים.

משה טרי: המטרה שלנו היא להפוך את שוק ההון, כמו בכל העולם, לאלטרנטיבה אמיתית למערכת הבנקאית.

משה טרי: אז שאלנו את עצמנו איפה החסמים שמנעו את התפתחותו של השוק הזה.

משה טרי: הגענו למסקנה שהיו מספר חסמים.

משה טרי: הבנקים בראש ובראשונה הציעו דברים יותר אטרקטיביים, ואותם גופים הלכו לבנקים.

משה טרי: היה תשקיף.

משה טרי: בכל זאת, תשקיף הוא יקר ועלותו כבדה.

משה טרי: לכן הקמנו ועדה ציבורית שבחנה את דרישות התשקיף.

משה טרי: זה בשלבים סופיים של חקיקה – אגרות חוב סטרייט שיחליף את הבנקים.

משה טרי: יהיה מעין תשקיף מדף שנתיים שיהיה פתוח כמו שמקובל בעולם.

משה טרי: זה החסם השני המרכזי.

משה טרי: כמו כן, הורדנו את מס הבולים על הנפקות של אגרות חוב.

סמדר אלחנני: פה הורידו.

משה טרי: זאת כמובן יוזמה שלנו כתוצאה מלימוד המצב.

משה טרי: הרשות ויתרה על אגרות תשקיף לשנתיים עבור כל ההנפקות של אגרות חוב מן הסוג הזה.

משה טרי: דחפנו ויזמנו מוצרים חדשים, קרנות REIT – Real Estate Investment Trust.

אהוד רצאבי: זה מיושם?

משה טרי: עכשיו יושב צוות שעובד על תיקון חקיקה.

משה טרי: אלה קרנות שמשקיעות בנדל"ן.

משה טרי: בעולם זה נתן דחיפה חזקה מאוד לשוק הזה.

משה טרי: את כל זה הבאנו מחוץ לארץ.

משה טרי: שינינו דברים רבים בתחום שיטת החיתום ועוד שורה ארוכה של דברים שאמורים לדחוף את השוק קדימה.

משה טרי: מצד שני, שינינו את שיטת האכיפה.

משה טרי: היום האכיפה שלנו מתבטאת בראייה מערכתית קבוצתית, לא ראייה של חברה.

משה טרי: כל החברות נבדקות, דבר שלא היה בעבר.

משה טרי: בנוסף, אנחנו עכשיו מפתחים מתכונת עבודה עם רואי החשבון, הדירקטוריונים והנהלות החברות, וכמובן שאנחנו הולכים לשינוי חקיקה.

משה טרי: בנוסף, קיימנו רב-שיח גדול בעניין העבירות הפליליות והפיכתן לעבירות אזרחיות.

משה טרי: כל חקירה פלילית כזאת מאוד יקרה ומסובכת.

משה טרי: אנחנו שמים דגש על עסקאות עם בעלי עניין.

משה טרי: זאת מכת מדינה שהיא בהחלט להערכתנו גם פוגעת בשוק, אבל יוצרת תדמית לא טובה.

משה טרי: ישראל בתחום הזה שונה לחלוטין ממה שקורה בעולם.

משה טרי: זה כמובן נובע מבעיית הריכוזיות של השליטה על חברות.

משה טרי: בארץ היום בעלי השליטה הם 70%-80%, ובעולם הדברים האלה לא קיימים, יש ביזור מאוד גדול של השליטה.

משה טרי: אין ספק שכל החסמים וכל המוצרים החדשים שאנחנו מכניסים יגבירו את הפעילות, אני לא יכול להגיד בכמה.

משה טרי: מהמגעים שאנחנו מנהלים, התחושה היא שהפוטנציאל מאוד גדול.

משה טרי: כשנגמור את שינויי החקיקה הנדרשים, אני מעריך שיבואו גיוסים מאוד משמעותיים, בעיקר בתחום של האג"חים.

אברהם-בייגה שוחט: אג"ח סטרייט?

משה טרי: כן, כבר עכשיו אתה רואה את ההתעניינות.

משה טרי: אנחנו מנהלים ישיבות מרתוניות להכניס את השינויים האלה.

משה טרי: גם ייכנסו עכשיו קרנות הפנסיה, והן מאוד יצרכו את המוצרים האלה.

יצחק הרצוג: האם אתה ערוך מבחינת כוח-אדם?

משה טרי: לא מספיק.

משה טרי: בייגה, אתה עושה סימן כזה.

משה טרי: ..

אברהם-בייגה שוחט: אני זוכר את המסדרונות אצל מינטק

אברהם-בייגה שוחט: ביץ כשאי אפשר היה ללכת שם ברשות.

אברהם-בייגה שוחט: ..

משה טרי: חלק נכבד מפיתוח השוק זה הגברת אמון הציבור.

משה טרי: אמון הציבור מגיע בעיקר על ידי האכיפה.

משה טרי: אנחנו עושים אכיפה שלא היתה בעבר.

משה טרי: אנחנו מטפלים בכל הנושאים בלי הבדל.

אברהם-בייגה שוחט: לא קיבלתי תשובה לגבי הכמויות, לא מבחינת התקציב.

נסים דהן: אני גם שאלתי שאלה לגבי האגרה השנתית.

משה טרי: מאיר בקליניק יענה על זה.

חיים אורון: משה טרי, תגיד משהו לגבי האג"חים המוניציפליים.

משה טרי: אנחנו רואים באג"ח המוניציפליות דבר מאוד חשוב.

משה טרי: בעולם זה עוגן מאוד חשוב בכל תיק השקעות.

משה טרי: היו מספר בעיות, מבחינתנו, שאמרנו שצריך לטפל בהן.

משה טרי: חשוב לזכור באג"ח מוניציפליות מה שנקרא Revenue Bonds.

משה טרי: אנחנו מדברים על פרויקטים סגורים בלבד, במנותק מהפעילות השוטפת של העירייה.

משה טרי: היתה מגבלה בחוק, שכל תאגיד מוניציפלי, חובת הנאמנות של הדירקטורים שלו היתה לעירייה, ואנחנו עשינו שינוי שחובת הנאמנות תהיה לתאגיד עצמו, וזה עבר.

משה טרי: יש כמה עיריות שמתעניינות בזה, תל אביב ביניהן ועוד כמה רשויות.

משה טרי: אומרים לי כאן שצריך לתקן ולומר שהיוזמה לתיקון הזה של חובת הנאמנות היא של משרד המשפטים.

משה טרי: כמובן שאנחנו יזמנו את זה, אבל התיקון הוא של משרד המשפטים.

משה טרי: אני מעריך שבשנת 2004 תהיה הנפקה של אג"ח מוניציפליות.

יעקב ליצמן: בנושא השכר אתם במקום הרביעי – 60,000 שקל בממוצע.

יעקב ליצמן: כך כתוב בעיתון.

יעקב ליצמן: אמרת שחסרים לך עובדים.

יעקב ליצמן: תוריד מהשכר ותוסיף עובדים.

אברהם הירשזון: הוא לא אמר שחסרים לו עובדים, אלא שלקראת העתיד, אם אכן יהיו הרבה יותר הנפקות, הוא עדיין לא ערוך.

חיים אורון: כתוב שצריך ארבעה עובדים נוספים.

ספיר: לנו כברוקרים חשוב מאוד נושא אמון הציבור בבורסה, אנחנו מאוד רוצים שהציבור יאמין בבורסה, כי במשך השנים הציבור הדיר רגליו בגלל חוסר אמון.

ספיר: אני רוצה קודם כל לציין שמאז שמר טרי נכנס לתפקיד רואים שיפור גדול מאוד בכל הנושאים, יש פתיחות גדולה ויש לנו דיאלוג הרבה יותר פתוח ממקודם.

ספיר: אבל אני רוצה להדגיש שבארצות הברית, ברגע שמנהלי הקרנות עשו "שירקס", לא עברו שבועיים והם כולם היו באזיקים.

ספיר: לפני שהתחיל המשפט שלהם, הם שילמו קנס של 200 מיליון דולר, וזה באמת נקרא אמון הציבור.

ספיר: הרשות התעסקה כל הזמן עם כל מיני אנשים קטנים.

ספיר: מנהלי חברות שחברותיהם קרסו, כשאנשים הפסידו מאות מיליונים – ויש דוגמאות – עדיין לא הובאו לדין, מסתובבים חופשי, רק אחרי שמונה שנים מתחילים לערוך בירורים וכל אחד מאשים את השני.

ספיר: הציבור לא מאמין, כי יש חקירות נגד מנהלי חברות ואין תוצאות.

אברהם הירשזון: קודם כל אני רוצה לומר לך בשם משה טרי והרשות הם מודים לך על הקומפלימנטים שנתת להם.

אברהם הירשזון: אני לא יודע כמה זמן זה לוקח בארצות הברית, אבל אני חושב ששמעת על השוני בהתנהלות של הרשות ועל הראייה המערכתית שלה.

אברהם הירשזון: אני מאוד חרד לגורלו של כל אחד.

אברהם הירשזון: אמון הציבור בבורסה חשוב מאוד, ואני שמח שאמון הציבור חוזר לבורסה, למרות שאתה יודע שזה לא תלוי רק בנושאים האלה.

אברהם הירשזון: כשאתה עוסק בדיני נפשות, אני מציע לפני שקונים אזיקים לבדוק טוב טוב את העניין ואחר כך לשים אזיקים.

אברהם הירשזון: כשביקרנו ברשות שמענו על דרך עבודתה עם האחריות לנושא ומאוד התרשמנו.

משה טרי: המטרה, שלי לפחות ברשות, היא לא לשים אזיקים, אלא להגביר את כושר ההרתעה ואת אמון הציבור.

משה טרי: אני מנוע מלדבר על החקירות שאנחנו מנהלים, אבל אנחנו מטפלים בקטן כגדול, בלי שום מורא.

משה טרי: הזכרתי בתחילת דבריי שמטבע הדברים, חקירה פלילית אורכת זמן רב ויקרה מאוד.

משה טרי: אני לא רץ לתקשורת להגיד את מי אני חוקר.

משה טרי: אני יכול להרגיע אותך שהרשות עושה מלאכתה בתחום בצורה מאוד יסודית.

משה טרי: אני רוצה להרגיע את חברי הוועדה ולומר שאנחנו באמת מקיימים מערכת הרתעה.

משה טרי: אני חושב שהרתעה קיימת כיום, כמובן שאנחנו משפרים אותה כל הזמן.

אברהם הירשזון: אני חושב שגם קרן המטבע בירכה את עבודת הרשות.

אברהם הירשזון: אני בהחלט מבין את כוונתך, מר ספיר.

אברהם הירשזון: אני קודם כל חושב שזה לא הפורום שצריך להתעמק בנושא הזה, כי אין לי גם כלים לבדוק את זה ואני גם לא צריך לבדוק את זה.

משה טרי: בנושא הלבנת הון, מוטלות עלינו מטלות מאוד כבדות.

משה טרי: יש היום פוטנציאל עצום להלבנה, כאשר עיקר הנטל נופל עלינו.

משה טרי: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה הדוק ומלא עם הרשות להלבנת הון.

משה טרי: אנחנו מקיימים ביקורות מאוד תכופות.

לייזה חיימוביץ: עשינו כבר סבב שלם של ביקורות, ובהרבה גופים היינו כבר בביקורת שנייה.

ניסן סלומינסקי: הבורסה משמשת הלבנת הון?

משה טרי: בוודאי.

משה טרי: חבר הכנסת שוחט, הנטל שמוטל על הרשות הולך וגדל.

משה טרי: ככל שעסק מתפתח יותר, התשומות הן הרבה יותר גדולות.

אהוד רצאבי: ביקרנו ברשות.

אהוד רצאבי: אני חושב שעבודת הרשות זוכה להערכה רבה, ואני אומר זאת גם אחרי פגישות שהיו לי עם הנהלת הבורסה, שבזמנו טענה טענות קשות נגד התפקוד של הרשות בתקופה קודמת, ועכשיו אני חושב שהיא מאוד שבעת רצון ממה שקורה.

אהוד רצאבי: דיברנו קודם על איגוח מוניציפלי.

אהוד רצאבי: יצא נייר עבודה גם לגבי איגוח של המדען הראשי.

אהוד רצאבי: האם אתם כבר מטפלים בזה?

אהוד רצאבי: ישנה התנגדות של האוצר לנושא הזה.

אהוד רצאבי: רציתי לדעת האם הנושא הזה בכלל מטופל אצלכם.

משה טרי: יש לנו נציג שמשתתף בדיונים שלהם.

משה טרי: כמובן שאנחנו רק יכולים לסייע להם בהתארגנות ולומר להם מה הם צריכים לעשות על מנת למלא את הקריטריונים שאנחנו דורשים.

אהוד רצאבי: אבל אני מבין שזה עדיין לא נמצא בשלבים מתקדמים כמו האג"ח המוניצפלי.

משה טרי: עדיין לא.

מאיר בקליניק: אתייחס בעיקר למספרים.

מאיר בקליניק: לשאלת בייגה שוחט, סך כל ההוצאה, כפי שאנחנו יודעים אותה כרגע לגבי סוף שנת 2003, הגיעה קרוב ל-74 מיליון שקל, כלומר קרוב מאוד לסך כל התקציב הנחזה.

מאיר בקליניק: אני מצפה שנחסוך כשני מיליון שקל מסך כל התקציב המאושר לשנת 2003.

מאיר בקליניק: לגבי האגרות, צריך לזכור שהחלק הניכר של הכנסות הרשות הן מאגרה שנתית.

מאיר בקליניק: אגרה שנתית לא נגבית במשך כל השנה, אלא נגבית פעם אחת.

מאיר בקליניק: לכן הסכום שמופיע כאן בסוף ספטמבר הוא כמעט הסכום המדויק שאנחנו גבינו.

משה טרי: תדגיש שזה נגבה באוגוסט.

מאיר בקליניק: יש לי תוצאות סופיות.

מאיר בקליניק: אני יכול לומר שאנחנו גבינו השנה 58 מיליון ו-200,000 שקל, כלומר פחות מהתקציב הנחזה.

מאיר בקליניק: זו אגרה שנתית.

יצחק הרצוג: הסיבה ברורה, השוק היה מת, חברות נסגרו.

מאיר בקליניק: לא רק שהשוק היה מת.

מאיר בקליניק: גם לחברות וגם לקרנות יש ארבע רמות תשלום: לגבי החברות זאת פונקציה של ההון העצמי שלהן כפי שהן מדווחות לנו על סוף שנה קודמת, כלומר ההון העצמי של 2002 הוא שהיווה את החישוב של האגרה לשנת 2003.

מאיר בקליניק: לגבי הקרנות ישנן ארבע רמות תשלומים שהם הרבה יותר נמוכים מאשר החברות משלמות, ואם תרצו, אני יכול לתת לכם את הפירוט.

מאיר בקליניק: גם הן בנויות על בסיס של סך הכל נכסים בחודשים מסוימים של השנה.

לייזה חיימוביץ: ממוצע שווי נכסים.

מאיר בקליניק: לא ממוצע מדויק, אלא מאי-יוני אם אני זוכר נכון, ולכן התשלומים שונים.

מאיר בקליניק: לגבי טענתו של מיקי צבייר, אני רוצה לעשות עוד הפרדה קטנה אחת, כדי שהדברים יהיו ברורים יותר.

מאיר בקליניק: אם אני לוקח את האגרה השנתית של 2003 ומחלק אותה בין הקרנות לבין החברות - צריך לזכור שמספר הקרנות ומספר החברות מתחיל להיות לא רק דומה, אלא להערכתי עד סוף חודש ינואר מספר הקרנות יהיה יותר גבוה ממספר החברות, כאשר יש לנו בקנה כ-30 קרנות נוספות – אני רואה שהחברות שילמו 30 וחצי מיליון שקל עבור אגרה שנתית, והקרנות שילמו 17.9 מיליון שקל, כלומר בערך 58% מסך כל התשלום של החברות, כלומר סך כל התשלומים הם לא גבוהים.

מיקי צבייר: כמה שילמו לאגרה המשתנה?

אברהם-בייגה שוחט: איזה אחוז משלמים מהנפח של הקרן?

מאיר בקליניק: יש ארבע רמות, וזה נמדד לפי סך כל הנכסים בחודשים מסוימים.

מאיר בקליניק: אני יכול לתת לכם את הסכומים, אבל הקרן שיש בה הנכסים הגדולים ביותר היא הרבה יותר נמוכה, היא בערך 50%-55% ממה שמשלמת חברה גדולה, כלומר בנק גדול וכדומה.

מאיר בקליניק: לגבי ההכנסות מהיצירות, אני אתן לכם שני נתונים.

מאיר בקליניק: נתון אחד הוא סך כל ההכנסות במשך כל השנה עד סוף דצמבר שהיה 13 מיליון.

מאיר בקליניק: לו היינו נשארים בתנאים של 2001, ההכנסה שלנו מהאגרה הזאת היתה 25 מיליון שקל.

מאיר בקליניק: צריך לזכור שבשינוי האגרה, הקרנות שילמו פחות 12 מיליון שקל, ואת זה צריך להביא בחשבון בכל דיון.

מיקי צבייר: נעשה אז דיל, הועלו האגרות הקבועות - ואנחנו גם בעד המשך התהליך הזה כדי שלא תהיה התנודתיות שאתה מזכיר - והורדו האגרות המשתנות, והבורסה הוסיפה שמונה מיליון שקל בשנה.

מאיר בקליניק: אני חוזר ואומר שגם אם היינו הולכים בשיטתך והיינו נשארים בשיטה הישנה, סך כל האגרות הקבועות והמשתנות שהייתם משלמים היה הרבה יותר גבוה ממה שאתם משלמים היום.

מיקי צבייר: ברור, כי זה היה לא בצדק ולא לפי החוק.

מאיר בקליניק: ל"ברור" ציפיתי, לא ליותר מזה.

מיקי צבייר: לכן הלכנו לבג"צ בעניין הזה.

מיקי צבייר: אנחנו לא נגד האגרות, אלא נגד המבנה שלהן.

מיקי צבייר: אני צופה עודף בתקציב.

מאיר בקליניק: אני רוצה להשלים את הדברים שאמרה פה סמדר אלחנני.

מאיר בקליניק: מכיוון שאנחנו לא "מרוויחים", כרית מסוימת אנחנו חייבים.

מאיר בקליניק: אלמלא ההתעוררות של החודשים האחרונים, מצבנו השנה היה רע מאוד, כלומר היינו במינוס תקציבי מבחינת הכנסות מול ההוצאות, אבל כאשר ההכנסות גדלות, אני חושב שאנחנו הרשות היחידה במדינת ישראל שבאה הנה ומבקשת לתת הנחה ולהוריד את האגרות בשנה מסוימת.

מאיר בקליניק: בתקופה שאני עובד ברשות עשינו זאת שלוש פעמים, פעם אחרונה בשנת 2002.

מאיר בקליניק: אנחנו הורדנו את האגרה השנתית ב-12%, זה הרבה מאוד כסף.

מאיר בקליניק: באמת סך כל ההכנסות לשנת 2002 היו נמוכות מסך כל ההוצאות.

מאיר בקליניק: אני בכלל לא בטוח אם ייווצרו הכנסות.

מאיר בקליניק: כמי שמתעסק בזה כבר 16 שנה, אני יכול לומר שאתה אף פעם לא יודע בבוקר מה יהיה אחרי הצהרים.

מאיר בקליניק: לכן אני לא יכול להגיד לכם מה יהיה בסוף השנה.

משה טרי: אבל אנחנו הולכים לעשות פעילויות נוספות.

מאיר בקליניק: חבר הכנסת הרצוג, הוועדה הבינלאומית אמרה בצורה מפורשת שהפעילות של רשות ניירות ערך היא הפעילות המרכזית שבגללה היא מוכנה למחוק את מדינת ישראל מהרשימה.

אברהם-בייגה שוחט: טרי, מקריאה בעיתונים, אני מניח שההליכה לאג"חים של חברות גדולות - וראינו בתקופה האחרונה שהיו הנפקות יחסית גדולות - היתה כדי לצאת מהמחויבות לבנקים.

אברהם-בייגה שוחט: לבנקים היתה מדיניות אשראי די קשיחה.

אברהם-בייגה שוחט: מטבע הדברים, אנשים או גופים שיכולים היו לקחת אג"חים – לקחו, כי אז הם היו משוחררים מערבויות וכו'.

אברהם-בייגה שוחט: אני מניח שברגע מסוים הבנקים לא ישמחו שמחת יתר על כך.

אברהם-בייגה שוחט: האם מרגישים שינוי בעמדת הבנקים או שהם שמחים על כך מכיוון שזה מקל על האובליגו שלהם?

משה טרי: ברמת המאקרו, אני מניח שתהיה הסטה מכיוון האג"ח שמגייסת המדינה לכיוון של השוק.

משה טרי: הרי אין אג"ח מיועדות, אז יבואו קופות הגמל וקרנות הנאמנות ויצטרכו ללכת לשוק.

אברהם-בייגה שוחט: אבל הן ילכו לאג"ח מדינה רק לא לאג"ח מיועד.

אברהם-בייגה שוחט: איך המדינה תממן את הגירעון?

אברהם-בייגה שוחט: היא תוציא אג"ח.

אברהם-בייגה שוחט: במקום שזה יהיה אג"ח מיועד, זה יהיה אג"ח לא מיועד.

משה טרי: ברגע שהיא תוציא את האג"ח הסחירות, יהיו אלטרנטיבות אחרות.

משה טרי: יכול להיות שיבחרו באג"ח מגובות משכנתא או באג"ח אחרות.

משה טרי: זאת תשובה חלקית למה ששאלת.

חיים אורון: אז יגיעו לתשואות של האג"ח המיועדות.

משה טרי: אני לא בטוח.

חיים אורון: בואו ניפגש.

משה טרי: אני לא בטוח.

משה טרי: יש גם גופים בינלאומיים שמגיעים לכאן.

משה טרי: גם הם יהיו שחקן מרכזי.

משה טרי: לגבי הבנקים, כרגע אנחנו בהחלט רוצים לרוץ מהר עם כל התוכניות שלנו ו"להתניע" את המהלך כדי שהם כבר יוכלו לגייס בשוק ושהבנקים לא יציעו להם דברים יותר אטרקטיביים.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים להצבעה.

אברהם הירשזון: נשקול בקשתך, מיקי צבייר, לגבי הקמת ועדה.

אברהם הירשזון: אני אודיע לך לגבי עניין זה, כי אני לא רוצה להמשיך את הדיון עכשיו, אבל אני בהחלט אשקול את הנושא הזה.

אברהם הירשזון: אנחנו מצביעים עכשיו על תקציב רשות ניירות ערך לשנת 2004, כפי שהונח לידינו.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: בעד – כולם נגד – אין תקציב רשות ניירות ערך לשנת 2004 אושר.

אברהם הירשזון: התקציב אושר.

אברהם הירשזון: אני מאוד מודה לכם.

אברהם הירשזון: הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון מס' 13) (נכה השוהה מחוץ לישראל), התשס"ד-2003

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לסעיף הבא, הצעת חוק נכי רדיפות הנאצים (תיקון מס' 13) (נכה השוהה מחוץ לישראל), התשס"ד-2003, של חברת הכנסת קולט אביטל.

אברהם הירשזון: נציגי משרד המשפטים, משרד האוצר, האם יש למישהו הערות בנושא הזה?

שי סומך: הממשלה תומכת בהצעת החוק.

שי סומך: יכול להיות שיהיה צריך לעשות שינויי נוסח קלים.

שגית אפיק: אישרנו את הסעיף התחילה 3(א) במהלך הדיון בקריאה הראשונה פתוח.

שגית אפיק: אפשר לקבוע שהתחילה תהיה ביום פרסומו של החוק.

שגית אפיק: נצטרך לעשות שינויי נוסח לסעיף הזה.

סמדר אלחנני: זאת לא היתה קריאה ראשונה, זאת היתה קריאה טרומית.

שגית אפיק: אנחנו מכינים את זה עכשיו לקריאה שנייה ושלישית, זה עבר קריאה ראשונה.

אברהם הירשזון: האם יש הערות?

סמדר אלחנני: צריך לקבוע את התאריך לאחד בינואר.

שגית אפיק: זה יהיה אחד בינואר, מכיוון שסעיף (ב) קובע שהזכאות לתגמול תחל באחד בחודש שלאחר יום התחילה.

אברהם הירשזון: מי בעד העלאת הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: הצבעה בעד – כולם נגד - אין

אברהם הירשזון: זה אושר, אני מאוד מודה לכם.