ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 101, 2004-01-13 11:15

אברהם הירשזון: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

אברהם הירשזון: אני מבקש לברך את המבקר ואנשי צוות משרדו שהגיעו לכאן.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת דהן, אני מבין שיש לך הצעה לסדר, בבקשה אדוני.

נסים דהן: לנושא שאעלה עכשיו יש אולי גם נגיעה למבקר המדינה.

נסים דהן: הגשתי בקשה לנשיאות הכנסת, והיא אושרה, להצעה דחופה לוועדת הכספים.

אברהם הירשזון: הצעת חוק או הצעה לסדר?

נסים דהן: דיון מהיר.

נסים דהן: אעשה עכשיו הקדמה, וכשכבודו יחליט לקבוע את הדיון נקיים דיון יותר ארוך.

נסים דהן: זה נושא מאוד דחוף, שנוגע לאלפים מצעירי ישראל, זוגות צעירים שהגישו בקשות למשכנתאות על סמך הזכויות הקודמות, עד ה-1.1.2004.

נסים דהן: יש זכויות שונות, וב-1.1.2004, שינתה הממשלה את הקריטריונים בחוק.

נסים דהן: אין לנו ברירה, זה עבר בחוק, אבל אותם זוגות צעירים, שהשלימו את כל ההליכים, לא יכלו לקבל את השיק בגלל העיצומים של עובדי המדינה.

נסים דהן: העיצומים הסתיימו, והזוגות הצעירים הללו מוצאים את עצמם בפני שוקת שבורה.

נסים דהן: הם סיימו את ההליכים חודש לפני, אבל העיצומים מנעו מהם להשלים את הפרט האחרון, שהוא קבלת השיק.

אברהם הירשזון: הבנתי.

אברהם הירשזון: האם יספק את אדוני זה שבשבוע הבא נקיים דיון מקיף בעניין הזה?

נסים דהן: אני חושב שיותר פשוט אם כבודו יוציא מכתב למשרד האוצר, שעל פי השכל הנכון ועל פי היושר וההיגיון הבריא, ייתנו ארכה של שבועיים לאלה שהשלימו את התיקים והכל היה מושלם.

אברהם הירשזון: אני לא רוצה להטריד את המבקר.

אברהם הירשזון: אבדוק את הנושא.

יעקב ליצמן: אני חושב ששבוע הבא זה לא מספיק, כי אנשים חושבים שאין סיכוי, אז הם עושים דברים פזיזים - - -

נסים דהן: הם עוברים מתוכנית לתוכנית ומפסידים המון כסף.

אברהם הירשזון: אני מבין את הדחיפות של העניין, ואני מאוד מודה לחבר הכנסת ליצמן שהאיר את עיניי בנושא הזה.

אברהם הירשזון: נטפל בזה בצורה המוקדמת ביותר.

אברהם הירשזון: נמשיך בזה לאחר מכן.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

חיים אורון: גם לי יש הצעה לסדר, אם אפשר אחרי שנסיים את נושא המבקר.

אברהם הירשזון: אין בעיה.

אברהם הירשזון: אדוני המבקר, בבקשה.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני אציג את התקציב, אם יהיה צורך המנכ"ל והסמנכ"ל כאן, והם יענו לכל שאלה.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: מה שרציתי לציין, וכתבתי במכתב ליו"ר הוועדה, התחשבנו במדיניות הממשלה, וקיצצנו בסך של 4.2% מסך הוצאות השכר השוטפות בתקציב המקורי של 2003.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: השנה, בעוד מספר חודשים אנחנו אמורים לעבור לבניין חדש בתל-אביב שבו יאוחדו כל המשרדים, ליד הקריה, ליד המשרדים הקיימים.

נסים דהן: זה אותו מקום, שבדיון קודם לפני מספר שנים, הזכירו?


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: כן.

יעקב ליצמן: אדוני רוצה שנתמוך בזה שאתם עוזבים את ירושלים?

שלומית לביא: מדובר על המשרדים בתל-אביב.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: את ירושלים אני לא עוזב.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: נולדתי בירושלים, גדלתי בירושלים, ואני לא עוזב אותה.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: מטבע הדברים, המעבר הזה יגרור אחריו הוצאות שהיום אנחנו או לא נושאים בהן בכלל או נושאים בשיעור קטן יותר.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: די אם אזכיר את עניין האבטחה בבניין החדש, שם ההוצאות יהיו הרבה יותר גבוהות מההוצאות היום.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: הצעת התקציב להוצאות חד-פעמיות ל-2004, מיועדת עבור פעולות מיחשוב ותשלומים לעובדים הפורשים לגמלאות.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: בסך ההוצאות השוטפות לרכישות בשנת 2004, חל גידול בהשוואה לסך ההוצאה בתקציב המקורי, על זה כבר דברתי.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: למעשה, אין לי מה להוסיף, אלא אם כן תשאלו שאלות, ותיענו.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: כמנהגי, כל שאלה תיענה, אין דבר נסתר במשרד מבקר המדינה.

אברהם הירשזון: תודה רבה לך אדוני.

אברהם הירשזון: רבותיי, חברי הכנסת, שאלות.

אהוד רצאבי: יש טור של תקציב 2003 בפועל, זה התקציב – מה שכתוב לנו פה, נכון?

אהוד רצאבי: יש גם מה ניצול בפועל?

מרדכי בס: לא יכול להיות בשלב הזה כבר הוצאות בפועל.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: הוצאות בפועל זה לשנת 2002.

יעקב ליצמן: בנושא של תלונות הציבור, האם לדעת אדוני יש שם מספיק כוח אדם?


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: לא, אין מספיק כוח אדם.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אנחנו במצב שבוודאי יש צורך בתוספת, אבל מצד שני אני עצמי – והודעתי את זה לוועדה בישיבה הקודמת – קיצצתי 30% מהשעות הנוספות במשרד.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: כך שמצד אחד אני מנסה לקצץ, אך מצד שני, הצרכים מרובים.

יעקב ליצמן: מותר לגרור את אדוני לקלחת הויכוח שיש היום בכנסת, כשופט לשעבר בבג"ץ, הדיון שיהיה היום אחר הצהרים בכנסת - - -

אברהם הירשזון: לא, לא.

יעקב ליצמן: מותר לי לשאול, לאדוני מותר לא לענות.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני מודיע שאני משתמש בזכות השתיקה.

אברהם הירשזון: עוד מישהו מחברי הכנסת?

אברהם הירשזון: גברת אלחנני, רצית להגיד משהו?

סמדר אלחנני: יש לי הערה טכנית, הצגתי אותה כבר לכבוד המבקר.

סמדר אלחנני: התקציב שאישרה הכנסת, הדפים המתוקנים, הוא 160 מיליון שקלים.

סמדר אלחנני: המספר שמופיע בהצעת המבקר הוא 190 מיליון.

סמדר אלחנני: כפי שאתם יודעים, תקציב משרד מבקר המדינה נקבע בידי ועדת הכספים של הכנסת, ומהווה חלק מחוק התקציב.

סמדר אלחנני: פירוט של התקציב מתפרסם בנפרד, לפי חוק יסוד: מבקר המדינה.

סמדר אלחנני: אין כאן ביקורת, אבל אני חושבת שהמבקר מקפיד על קלה כחמורה יותר ממני, וצריך שיהיה סדר.

סמדר אלחנני: לפי כלל ידוע "כלל סמדר", שני מספרים שמתייחסים לאותו נושא אבל באים משני מקורות שונים תמיד יהיו שונים.

סמדר אלחנני: צריך לסדר את זה, וצריך לתקן את הרזרבה.

סמדר אלחנני: זה לא מעלה את סך כל התקציב, אבל ברור שצריך להפחית את זה מהרזרבה.

סמדר אלחנני: הייתה מצפה או שהמבקר ייקח את זה על עצמו או שאני אפנה - - -


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: לא, לא.

אברהם הירשזון: גברתי שאלה אותי לגבי הנושא הזה לפני הישיבה, והיא אמרה שהיא לא רוצה להעלות את זה בישיבה מפני כבודו של המבקר.

אברהם הירשזון: הבטחתי לגברתי לבדוק את הנושא, ונפגשתי עד הישיבה עם ראש אגף התקציבים, אורי יוגב.

אברהם הירשזון: הוא אמר לי שאין לזה משמעות רבה, כי אנחנו מאשרים את תקציב המבקר.

אברהם הירשזון: סיכמנו שאת העניינים הטכניים נפתור.

אברהם הירשזון: מאחר וזה כל שנה חוזר על עצמו – כך אני שומע – אני רק שנה ראשונה יושב ראש הוועדה, אנחנו נפתור את העניין.

אברהם הירשזון: אטיל את זה על מי שצריך מאנשי המקצוע של הועדה לטפל בעניין.

אברהם הירשזון: אני לא חושב שהמבקר צריך לנהיות מעורב בזה, זה לא מעניינו של המבקר.

אברהם הירשזון: המבקר צריך לבקר ואנחנו צריכים לדאוג לתקציב.

נסים דהן: מה שהגברת אלחנני אומרת, זה שהאוצר ממליץ סכום, וההמלצה שלו לא נלקחת בחשבון - - -

אברהם הירשזון: זה בסדר, לא תהיה פריצה.

אברהם הירשזון: הבנתי את העניין, הבנתי שיש בעיה טכנית, הבנתי שצריך לפתור אותה.

אברהם הירשזון: אני בטוח שחבר הכנסת ליצמן פתר את בפעם הקודמת, כי אני שומע שכל שנה זה חוזר.

אברהם הירשזון: אני בטוח שזה שהיה לפני פתר את זה, ואני מבטיח לכם שאפתור את זה לא יותר טוב ולא יותר רע.

אברהם הירשזון: אני חושב שזו לא צריכה להיות סוגיה.

אברהם הירשזון: בבקשה, חברת הכנסת אורית נוקד.

אורית נוקד: מאחר ואין לנו פה פירוט, אז כמה אחוזים מהתקציב זה השכר.

אורית נוקד: שאלה שניה, האם לא היה נכון להגדיל את התקציב עבוד ביקורת מערכת הביטחון והרשויות המקומיות.

אורית נוקד: אני אומרת את זה דווקא לאור העובדה שדווקא שני הנושאים האלה הם בגדר החורים הגדולים של התקציב, שאנחנו עדיין לא יודעים מאין יבוא המקור ומה בדיוק הצרכים, כי הם לא אושרו.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: בבקשה אדוני.

חיים אורון: בשנה שעברה או לפני שנתיים הופיע סכום נכבד לביקורת איגודים ממשלתיים.

חיים אורון: השנה - - -


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: ביטלנו את החטיבה.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אנשים שובצו בחטיבות אחרות.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: התייעלות.

אהוד רצאבי: אני מתייחס לסעיף 2, ביצוע ביקורת.

אהוד רצאבי: כתוב: "ביקורת משרדי ממשלה", זה לא רק שכר עבודה בפנים, נכון?

אהוד רצאבי: זה שכר עבודה וכל מה שקשור מסביב.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: שכר בלבד.

אהוד רצאבי: בסעיף 1, ניהול ומטה, יש סעיפים שעלו ורציתי לשאול למה זה עלה.

אהוד רצאבי: למשל, אמרכלות רכישות מ-4.8 - - - הוא הסביר?

אהוד רצאבי: בסדר, לא אטריד.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: תשובה לחברת הכנסת אורית נוקד.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: האחוז הוא כ-80% מהתקציב.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: שאלה שניה, אין לי התנגדות שהתקציב יוגדל, יש צורך בכך.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אבל אני הרי גם ער למציאות, אני לא מתעלם ממנה.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: זה שיש צורך בתקציב יותר גדול - אני בהחלט מסכים.

אורית נוקד: אבל השאלה היא אם בסעיפים שמופיעים פה, האם אין אפשרות להעלאה בהם תוך קיצוץ במקומות אחרים.

אורית נוקד: זאת הייתה השאלה.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: לא.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת אפללו.

אלי אפללו: אולי זאת לא בדיוק שאלה שקשורה לתקציב, אבל רציתי לשמוע את דעתו.

אלי אפללו: בשלטון המקומי יש הוצאות מאוד גדולות, ויש כובד משקל להוצאות פחות חיוניות, ובמיוחד לנושא של מבקר רשות.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: המבקר הפנימי?

אלי אפללו: זה תפקיד שהוא מתחייב על פי החוק.

אלי אפללו: לא תמיד יכולים ברשות, בגלל הצמצומים וההוצאות, להחזיק.

אלי אפללו: האם זה אפשרי שזה יהיה דרך מבקר המדינה?

אלי אפללו: שמבקר המדינה יעשה את הביקורת הזאת ברשויות.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אנחנו מבצעים ביקורת על הרשויות המקומיות.

אלי אפללו: הכוונה היא לוותר על המבקר ברשויות, ולחסוך לרשויות.

אלי אפללו: זה תפקיד שעולה הרבה לרשות, וכך יהי פחות הוצאות מחייבות.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: ההצעה היא אם כך, לבטל את התפקיד של המבקר הפנימי?

אברהם הירשזון: אחדד את השאלה.

אברהם הירשזון: האם כוונתך לכך, שהמבקר הפנימי של העירייה יהיה חלק ממשרד המבקר, ושתשלומיו ישולמו על ידי המבקר, כחלק ממשרד המבקר.

אברהם הירשזון: מאחר ואני עסקתי בכך הרבה מאוד שנים, אני חושב שעוד מזמן שדוד מגן היה יושב ראש הוועדה לביקורת המדינה - - - בבקשה.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אני חושב שיש לעשות הבחנה בין ביקורת חיצונית לבין ביקורת פנימית.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: מבקר המדינה הוא גוף מבקר חיצוני.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: מבקר פנימי תפקידו להיות לעזר להנהלה, היות והוא חלק מהגוף המבצע.


מבקר המדינה אליעזר גולדברג: אלה שתי פונקציות נפרדות, שאי אפשר לחבר אותן יחד.

אברהם הירשזון: השאלה הזאת נשאלה כבר במשך הרבה שנים, וזאת התשובה לכל אורך הדרך.

אלי אפללו: כי זה נראה לי כפל.

אברהם הירשזון: להיפך, זה שני מוסדות שונים לגמרי.

אברהם הירשזון: מאחר וקיבלנו תשובות על השאלות, ומאחר ואנחנו צריכים לאשר את התקציב, אני מבקש לדעת מי בעד אישור התקציב.

אברהם הירשזון: בעד: פה אחד נגד: אין אושר

אברהם הירשזון: תודה רבה, פה אחד אושר.

אברהם הירשזון: אנחנו מאוד מודים לכם, להתראות בשנה הבאה.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת אורון ביקש הצעה לסדר.

חיים אורון: ביום שני עולות שלוש הצעות לסדר במליאה, בנושא אי הבהירות בגיל הפרישה לפנסיה של נשים, של חיים כץ, של אברהם שוחט של יעקב ליצמן ושלי.

חיים אורון: יש להניח שהמליאה תחליט להעביר את זה לוועדת הכספים.

חיים אורון: זה דומה לשאלת המשכנתאות שהעלה חבר הכנסת דהן, אבל פה בשל יש הבהירות יש הרבה שאלות.

אברהם הירשזון: שני דברים בקשר להצעה לסדר שלך.

אברהם הירשזון: הנושא הראשון, אשמח לדון על זה אם יעבירו את זה לכאן.

אברהם הירשזון: אני לא אדחה את הדיון, יהיה דיון מהיר מאוד בנושא הזה.

אברהם הירשזון: לגביי אין שום אי בהירות, הבהירות שלי היא שלמה מאוד בנושא.

אברהם הירשזון: גם חבר הכנסת שוחט העלה את השאלה, ואמרתי שאני מוכן – - - זה קיים בפרוטוקול.

אברהם הירשזון: היינו ערניים, וכולנו יודעים את הנושא, ואשמח מאוד לדון בזה.

אברהם הירשזון: באשר לפטור מחובת הנחה, אשמח לסייע בנושא הזה, אני חושב שזה דבר דחוף.

אברהם הירשזון: אשמח לדבר עם אנשי סיעתי, ואתם תדברו עם האחרים.

אברהם-בייגה שוחט: השאלה שלי היא בנושא אחר.

אברהם-בייגה שוחט: אתמול, כשלא היית פה וחבר הכנסת רצאבי היה, ביקשתי שלושה דברים בהקשר של החקיקה בעניין הפנסיה.

אברהם-בייגה שוחט: לפי דעתי, אתה צריך לתבוע מאגף התקציבים שיביאו הנה את ההרשאה להתחייב של שלושה מיליארד שקל, כי היא לא מעוגנת בשום מקום בחקיקה.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא רוצה להתייחס למה שחבר הכנסת אורון העלה, ולמה שאתה התייחסת, לתמיהה שגם לי הייתה כשקראתי ביום שישי כאילו משהו הוסתר.

אברהם-בייגה שוחט: הכל היה על השולחן, הכל היה ברור, הכל היה ידוע.

אברהם-בייגה שוחט: לילה שלם עסקו בזה.

אברהם הירשזון: הכל היה ברור, חבר הכנסת שוחט העלה שאלה, וחבר הכנסת הרצוג גם ענה לו על חלק מהשאלה, ואני אמרתי לו את הדברים.

אברהם הירשזון: הכל היה ברור.

נסים דהן: עד כדי כך היה ברור, שהיו צריכים להוציא מחוץ לחדר, שלא ישאלו יותר מידיי שאלות.

אברהם-בייגה שוחט: אדוני היו"ר, באחד הלילות שהיה פה מנכ"ל משרד הפנים, שאלתי אותו בעניין שפורסם השר הוציא תקנות בעניין אי תשלום ארנונה על מבנים ריקים, מעבר למה שמעוגן היום בחוק.

אברהם-בייגה שוחט: קבלתי תשובה - - -

אברהם הירשזון: אני בקשתי לצרף את שאלתי לשאלתך.

אברהם-בייגה שוחט: הוא אמר שהשר משך את זה חזרה לשיקול דעת נוסף.

אברהם-בייגה שוחט: אבל אני שומע ממספר ראשי ערים, שהתהליך הזה ממשיך להתקיים.

אברהם-בייגה שוחט: זה יכול להיות בעל משמעות כספית גדולה מאוד לרשויות מקומיות, בהיקפים של מאות מיליונים.

1028: איך זה יכול להתקיים?

אברהם-בייגה שוחט: זה תקנות, זה לא חוק, לא צריך את אישור ועדת הכספים.

נסים דהן: הוא לא מחייב אותם לא לגבות, הוא רק מאפשר להם.

אברהם-בייגה שוחט: מכיוון שהנושא לא פשוט, ונושא הרשויות המקומיות ידון פה כנראה בחודשים הקרובים הרבה מאוד, אני מציע לזמן את השר או את המנכ"ל ונשמע בדיוק איפה עומד העסק.

אברהם הירשזון: בהחלט, את המנכ"ל או את השר.

אברהם הירשזון: אני בהחלט מצטרף לשאלה הזאת.

אברהם הירשזון: את הנושא הזה סיכמנו אם כך.

אברהם הירשזון: בבקשה אדוני.

אלי אפללו: בנושא 70 ראשי הרשויות החדשים.

אלי אפללו: הייתי מבקש לנסות לעשות דיון באופן מיוחד, לראות איך לפתור, לא בפתרון של ה-100 מיליון שניתן.

אלי אפללו: אני חושב שאנחנו צריכים לקיים בוועדת הכספים דיון מעמיק, מציאת פתרון.

אלי אפללו: האקמול הזה שנותנים לרשויות לא פותר להן את הבעיה, הבעיה היא הרבה יותר עמוקה.

אלי אפללו: אני לא רואה פתרון מצד אף אחד אלא מצידנו, במיוחד לראשי רשויות חדשים, שאין להם מאיפה לשלם משכורות, אין להם איך לתפקד.

אלי אפללו: הם נמצאים פה יומיום בכנסת, כי הם לא יכולים ליצור יש מאין.

אלי אפללו: אנחנו, כוועדת הכספים, לא יכולים לעזוב אותם באי ודאות מוחלטת.

אלי אפללו: הם נבחרו בשביל לנסות לעשות משהו, ואנחנו צריכים להתייעץ ולראות מה אנחנו יכולים לעשות.

אברהם הירשזון: בסדר.

אברהם הירשזון: עוד מישהו רוצה להתבטא בנושא הזה?

ניסן סלומינסקי: אנחנו רואים היום בתקשורת מה עושים לראש עיריית קריית מלאכי, בחצור – לכל מיני ראשי ערים שרק נבחרו, עם רצון טוב ועם המון יוזמה, והם תקועים עם זה שהם לא יכולים לשלם משכורות.

ניסן סלומינסקי: הם לא אשמים.

ניסן סלומינסקי: ממילא המועצה הזאת קורסת, היא תהיה מסוגלת לתפקד בכלל, ותהיה עליה גם סטיגמה.

ניסן סלומינסקי: הקרן של ה-100 מיליון חשובה מאוד, כי משרד הפנים מחלק משהו – אני לא יודע על פי איזה מפתח – אבל זה לא מגיע לרשויות האלה, שאנחנו מדברים עליהן.

ניסן סלומינסקי: אני מחזק את ידיו של חבר הכנסת אפללו ואת ידיך, אדוני היו"ר.

ניסן סלומינסקי: יש לדאוג לקרן של ה-100 מיליון שהאוצר הבטיח, ולהיכנס טיפה יותר לעומק העניין ולנסות לעזור להן בנושא הזה, כי בדרך כלל הבעיה היא כספית, ולכן זה לא ועדת הפנים אלא זה נופל אצלנו.

ניסן סלומינסקי: ברגע שהחלק הכספי ישתחרר, אני מניח שראשי הרשויות החדשים יצליחו, עם כל המרץ שיש להם – ואני מקווה גם הכשרון – להיחלץ מהמשבר.

אברהם הירשזון: אבל יכול להיות שוועדת הפנים תטען שהיא צריכה לטפל בנושא הזה ולא אנחנו, מה נעשה אז?

ניסן סלומינסקי: היא תטפל עם שר הפנים בתחומים שקשורים לשר הפנים, גם לו יש את הקופה.

ניסן סלומינסקי: אנחנו נטפל בתחומים שלנו.

ניסן סלומינסקי: אם נעשה את זה משותף – אני מניח שהאינטרסים משותפים – אדרבא, לי אין התנגדות.

אברהם הירשזון: הבנתי, תודה.

אורית נוקד: אני מצטרפת לדברים שנאמרו, אבל אני רוצה גם להעלות את הנושא של איחוד רשויות.

אורית נוקד: נוצר מצב שרשות מאוד גרעונית – אני סתם נותנת דוגמה - - -

אברהם הירשזון: אני חושב שזה מטופל.

אברהם הירשזון: טיפלתי בנושא הזה, ואני מבין שבנושא הזה כבר אין בעיות, שכבר סידרו.

אברהם הירשזון: אם יש בעיות – תודיעי לי.

אברהם-בייגה שוחט: הייתי ביום ראשון בצורן וקדימה, שאיחדו אותן, ומה ששמעתי מראש המועצה שם - - -

אברהם הירשזון: קטסטרופה?

אברהם הירשזון: מה אתה אומר?

אברהם הירשזון: טוב.

אברהם הירשזון: אני רוצה לחלק את התשובה לשלוש.

אברהם הירשזון: בנושא של רשויות שתרמנו לאיחודן, אני מציע דיון מהיר עם שר הפנים בנושא, חבל על הזמן.

אברהם הירשזון: העליתי בפניו את הבעיה, הוא אמר לי שטופלה.

אברהם הירשזון: היום אני שומע שיש בעיה, אז אני מציע דיון מהיר בנושא.

אברהם הירשזון: מצדי גם המנכ"ל יכול לבוא, אני לא חייב דווקא את השר, באותה ישיבה הוא יכול לענות גם על מה שחבר הכנסת שוחט שאל קודם, ואני הצטרפתי לשאלה.

אברהם הירשזון: בנושא השלישי, חבר הכנסת אלי אפללו וחברי כנסת אחרים העלו את הנושא של ראשי רשויות חדשים.

אברהם הירשזון: אני ער לנושא הזה, ואני מטפל.

אברהם הירשזון: אתמול דברתי עם שר האוצר בנושא.

אברהם הירשזון: הוא אמר לי שהוא נתן הוראה להעביר למשרד הפנים את ה-50 מיליון מהקרן של ה-100.

אברהם הירשזון: אני מתכוון לבדוק עם שר הפנים לפי מה זה מחולק, ואיך זה מחולק.

אברהם הירשזון: אבל ברור לי שזה אקמול.

1028: אפילו לא.

יעקב ליצמן: אנחנו יכולים לקבל רשימה מי קיבל?

אברהם הירשזון: צריך לקבל רשימה, ודאי.

אברהם הירשזון: גם אני רוצה לראות.

חיים אורון: זה מחובר בנייר עם הרשימה של הקרוואנים.

אברהם הירשזון: אני חושב שאתה טועה.

אברהם הירשזון: אני חושב שקריית מלאכי קבלה מה-50 מיליון הראשונים, אני חושב שחצור קבלה עכשיו.

אברהם הירשזון: אני רוצה לדעת למי מחלקים, למה מחלקים, כמה מחלקים, לראות אם פותרים גם בעיות.

אברהם הירשזון: אני חושב שצריך להיות דיון מרכזי פה בכל הנושא של הרשויות המקומיות, חדשים, ישנים, אם אנחנו יכולים לעזור בפתרון לבעיה או לא.

אברהם הירשזון: זה לא 100 מיליון אלא הרבה יותר, עם פרישה הרבה יותר ארוכה, עם שינוי מבני אפילו.

אברהם הירשזון: דברתי עם שר האוצר לפני שבוע בנושא, ואמרתי שלזה צריך להיות פתרון מהיר.

אברהם הירשזון: הוא נקב, סתם באיזשהו סכום נכבד, אמרתי לו שזה אקמול.

אברהם הירשזון: צריך פתרון רב-שנתי לזה, או שהולכים לזה ברצינות או שלא.

אברהם הירשזון: הוא אמר לי באותו רגע, אם אני מוכן שנרכז את הנושא.

אברהם הירשזון: אמרתי שאני מוכן, אבל אני עוד שוקל, כי צריך לרכז אותו עם עוד מספר משרדים ולראות אם אפשר למצוא לו פתרון.

אברהם הירשזון: אני לא בטוח שזה בדיוק המנדט שלנו.

אלי אפללו: יש פה שלושה דברים: ראשי רשויות חדשים, חיבור רשויות ומצבן של רשויות בכלל.

אברהם הירשזון: איחוד רשויות, סיכמנו.

אברהם הירשזון: בשבוע הבא דיון.

אלי אפללו: בסדר.

אלי אפללו: לגבי 70 ראשי הרשויות החדשים, אני חושב שאין עוול בכפם.

אלי אפללו: הם נבחרו עם כוונות טובות ובלי אפשרות לעשות כלום.

אלי אפללו: אני חושב שאנחנו צריכים להגיד את דעתנו.

אלי אפללו: אני רוצה להעלות את זה באופן ברור.

אלי אפללו: אם רוצים באופן תקציבי - אני לא יודע מה הסכום בדיוק, לא חשוב אם זה מיליארד או שני מיליארד - לקנות חוב של ארבעה מיליארד, לנסות לגרום לנזק עצום לבעלי עסקים או קבלנים שהשלטון המקומי יקנה מהם בחצי מחיר, זה יגרום לקריסה גדולה מאוד במשק.

אלי אפללו: זה ימחק חובות של אנשים על חשבון התעשייה, בעלי מלאכה, ספקים למיניהם.

אלי אפללו: אני חושב שהממשלה גורמת נזק חמור בעניין הזה.

אלי אפללו: אם היום לא ננסה לעשות משהו בוועדת הכספים, אני חושב שהנושא החמור הזה, שנשמע פה במסדרונות, יגרום לנזק גדול לכלכלה, כי מצד אחד לא משלמים ומצד שני אומרים נקנה בחצי מחיר.

אלי אפללו: אני חושב שזאת תופעה חמורה.

אלי אפללו: דבר שני, נותנים היום לרשויות המקומיות אפשרות לפשוט רגל.

אלי אפללו: אז החוב של נושים, אין להם ממי לגבות.

אלי אפללו: אני רוצה להבין אם השלטון המקומי הוא חלק מהמדינה, חלק מהממשלה הזאת או לא.

אלי אפללו: אם כן, אנחנו צריכים להיכנס לעובי הקורה, ללמוד את זה כדי לדעת מה דעתנו לפחות.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: בבקשה.

1028: אני חושב שאפשר לעשות עבודה מקדימה, ולנסות לקבל מכל רשות מקומית, חדשה או ישנה, מה מצב הגירעונות שלה, ומה מצב החובות של אות העיר.

1028: אחת הבעיות הגדולות, שלמקורות הרשויות חייבות למעלה מ-500 מיליון שקל.

1028: כל פעם אנחנו שומעים ראש עיר כזה או אחר שהולכים לנתק לו את המים.

1028: צריכה לצאת מפה קריאה לאוצר למקורות, למשל, שהם לא יכולים להשתמש בדבר הזה, לנתק מים.

אברהם הירשזון: אז מה אתה מציע?

1028: אני מציע שנפנה למשרדי האוצר והפנים - - -

אברהם הירשזון: לא, אני שואל מה אתה מציע לגבי חברת מקורות.

אברהם הירשזון: הם מצדם אומרים, שמישהו ישלם להם כי אחרת הם ישפטו את הרגל.

אברהם הירשזון: אין להם בעיה מי ישלם להם, אבל הם לא רוצים לפשוט את הרגל.

אברהם הירשזון: הבעיה מורכבת וסבוכה.

יעקב ליצמן: אני מציע שמקורות את הכסף הזה שהעיריות חייבות, זה יהיה תשלום לממשלה עבור מה שהיא צריכה להעביר.

1028: יש בעיה כרגע.

1028: אולי נפנה בקשה בינתיים מיו"ר ועדת הכספים למקורות, שתהיה המתנה של חודש חודשיים, עד שיפתרו את הבעיה.

אברהם הירשזון: אנחנו פועלים כל הזמן, גם עם השר לתשתיות, וגם עם משרד ראש הממשלה, כדי לנסות לעכב ביצועים של דברים, ואתה רואה שכל פעם פותחים מחדש.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת שוחט, בבקשה.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא עושה הבדל גדול בין ראש רשות חדש לישן.

אברהם-בייגה שוחט: זה נכון שראש רשות חדש נכנס לתפקיד - - -

1028: יש הבדל גדול.

אברהם-בייגה שוחט: אבל כשעושים את הסקירה, יש גם ישנים שנמצאים באותה בעיה.

אברהם-בייגה שוחט: שורש הבעיה הוא ההתייחסות של הממשלה לשלטון המקומי.

אברהם-בייגה שוחט: כל השאר זה סתם דיבורים.

אברהם-בייגה שוחט: בשביל מה ישנו מענק?

אברהם-בייגה שוחט: ליישובים שאין להם בסיס מס כדי שיוכלו לתת שירותים כמו במרכז הארץ, זאת כל הפילוסופיה של המענק.

אברהם-בייגה שוחט: אם מורידים אותו מ-4.4.

אברהם-בייגה שוחט: ל-2.4 מיליארד, ומורידים את תקציב הפיתוח, אז לא צריך לדבר על מקורות.

אברהם-בייגה שוחט: למה דווקא מקורות?

אברהם-בייגה שוחט: שמס הכנסה יפסיק לעקל את החשבונות של העיריות, זה יותר פשוט.

אברהם-בייגה שוחט: מס הכנסה מעקל חצי מהרשויות.

אברהם-בייגה שוחט: כל שקל שנכנס, מעקל מס הכנסה.

1028: זה למשל, משרד האוצר יכול לעשות.

אברהם-בייגה שוחט: אבל אני אומר לך שזה לא הפתרון.

אברהם-בייגה שוחט: לא מקורות – מקורות צריכה לסגור את המים, אין לה דרך אחרת אלא אם כן הממשלה תביא לה שיקים.

אברהם-בייגה שוחט: היא צריכה להתנהל.

אברהם-בייגה שוחט: היא חברה היא משלמת משכורות, היא משלמת חשמל לחברת החשמל.

1028: אתה יודע שיש בעיה חדשה כרגע, שכל כסף שמעבירים לבנק מעוקל.

אברהם-בייגה שוחט: הגישה באוצר אומרת: נחזור לממשלה הקטנה, לחוסר מעורבות, שהממשלה לא צריכה לדאוג לכך שהאוכלוסייה שאין לה בסיס מס תחיה באותה רמה של אוכלוסייה שיש לה בסיס מס.

אברהם-בייגה שוחט: אם הממשלה ככה מתנהגת בתקציב, במספרים הגדולים, מכאן ואילך הכל יורד למטה, אין מה לעשות.

אברהם-בייגה שוחט: אם מישהו שהתקציב שלו מורכב מ-30% מענק, ומורידים את זה לחצי, הורידו לו 15% מהתקציב.

אברהם-בייגה שוחט: הדבר החמור שהולכים לעשות, לפי דעתי – אני מקווה שפורז לא ייכנע ולא יוותר – זה שנגיד שיחזירו לו מיליארד, יגידו שהכל הולך לתוכניות הבראה.

אברהם-בייגה שוחט: זה אומר שייקחו את הישובים הבעייתיים ולא יחזירו חלק מהמענק, שהיה פותר באופן טבעי את הבעיה, אלא יגידו להם לסגור את המתנ"ס, לסגור את הספרייה – ראיתי שדורשים מקרית מלאכי לסגור את המתנ"ס כחלק מתוכנית הבראה.

אברהם-בייגה שוחט: אני יודע שבערד סגרו את הקונסרבטוריון במסגרת תוכנית הבראה.

אברהם-בייגה שוחט: אם זאת המגמה, שיסגרו את השירותים, נקבל ישובים שבהם לא יהיו שירותים, איפה שאני גר, איפה שהוא גר.

אברהם-בייגה שוחט: בשליש מהישובים יחיו במאה ה-17, זה כנראה מה שהממשלה עושה, אפילו אם היא לא מתכוונת לזה ולא חושבת על זה, בעצם ההחלטות זה מה שהיא עושה.

אברהם-בייגה שוחט: לכן, הבעיה היא הרבה יותר חמורה, וצריך להביא הנה את שר הפנים, שגיד מה הוא מתכוון לעשות אם הוא יקבל כסף.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא נגד שישימו 200, 300, 400 מיליון לתוכניות הבראה, ויגידו ליישוב שאם הוא מתנהל בצורה מסוימת אז הוא יקבל, זה בסדר.

אברהם-בייגה שוחט: אבל להוריד שני מיליארד מהמענק, ואחרי זה להחזיר את לתוכניות הבראה - - - יש מקומות שנמצאים כבר בתוכנית הבראה שלישית, אין כבר במי לגעת שם.

אברהם-בייגה שוחט: אז כל המערכת הזאת קורסת, כי הגישה היא שיש שם רק מופקרים.

אברהם-בייגה שוחט: זה הסיפור.

אברהם הירשזון: כל המערכת צריכה התייחסות שורשית.

רוני בריזון: הרשויות המקומיות הן תאגיד סטטוטורי, האם הן יכולות לפשוט רגל?

אברהם-בייגה שוחט: כן, היה תקדים אחד, טייבה.

אברהם-בייגה שוחט: טייבה הלך כמו פרוק, זה הלך לבג"ץ ואישרו.

אברהם-בייגה שוחט: אבל אחרי זה תיקנו את החוק.

אברהם-בייגה שוחט: אפשר ללכת לתהליך של פשיטת רגל, אבל אתה יודע מה יקרה, הבנקים לא ייתנו אשראי, והספקים לא יעבדו.

חיים אורון: אני לא רוצה להוסיף על מה שנאמר פה עכשיו, ואני יכול רק להזכיר את הסיפור הדומה במשרד הבריאות.

חיים אורון: אני רוצה להזהיר את עצמנו.

חיים אורון: יש אחר הצהרים דיון על עירוב סמכויות בין בית המשפט העליון ובין הכנסת, נושא שמבקר המדינה לא רצה להתייחס אליו.

חיים אורון: אבל מי שחושב שוועדת הכספים תחליף את הממשלה טועה וגם יצור by-pass נהדר.

חיים אורון: שמעתי ששאל שר האוצר את יו"ר הוועדה אם הוא רוצה לטפל בזה – ואז הרמתי את האצבע.

חיים אורון: עם כל הכבוד, אם הוא רוצה לטפל בזה הוא יטפל בזה, אני לא יכול להגיד לו מה לעשות, אבל אני חושב שאנחנו לא יכולים לטפל בזה.

אברהם הירשזון: אסור לנו לטפל בזה.

חיים אורון: אנחנו יכולים להגיד – ואני מציע שאת זה נעשה – לשר הפנים שיש לו עשרה ימים להכין נייר הכי טוב שיכול להכין.

חיים אורון: הוא יכול לכתוב למטה שהוא מדויק ב-80%, זה בסדר, נקבל את זה.

חיים אורון: נייר שבו יעריך כמה הבעיות ברשויות החדשות, כמה באחרות, שימיין את זה כמו שהוא חושב.

חיים אורון: שיבוא לפה המנכ"ל – יש לו מנכ"ל מקצועי – יגיד שלפי מיטב שיפוטו מדובר בחוב של X, צריך לעשות Y, בשביל לגמור עד פסח צריךZ.

חיים אורון: עם כל הכבוד, אנחנו לא יכולים להחליף אותם.

יעקב ליצמן: אמרתי קודם שאני הולך לדבר על נושא לא שגרתי.

יעקב ליצמן: לי יש הצעת חוק מחר לגבי בנק ישראל, שהתקציב שלהם יבוא לאישור ועדת הכספים.

יעקב ליצמן: הגשתי את הצעת החוק הזאת לפני חודש ימים, הממשלה ביקשה שאדחה את זה, היא רצתה באיזשהו שלב לתמוך בזה.

יעקב ליצמן: כעת נאמר לי שהיא מתנגדת לזה.

יעקב ליצמן: לפי מה שמתפרסם היון בעיתונות, המשכורת של נגיד בנק ישראל כוללת משכורת ופנסיה, אז ברור שצריך לתמוך בהצעת החוק הזה.

יעקב ליצמן: הרי המקום היחיד שיכול לבדוק את זה.

יעקב ליצמן: זה מה שעשינו עם משרד מבקר המדינה לפני שנה, הביא תא התקציב ובקשנו את המשכורות של כולם.

יעקב ליצמן: התחילו להגיד לי שאולי לא ועדת הכספים אלא מקום אחר, אבל אני לא מכיר מקום אחר, לפי דעתי זה המקום המתאים.

יעקב ליצמן: מכאן להגיד שאנחנו חולקים להביא את זה לאישור - - - אני מבקש מחבריי לוועדה, תדברו עם הקואליציה, שיעבירו את הנושא לדיון בוועדת הכספים,.

יעקב ליצמן: הוועדה כבר הוכיחה שהיא ועדה סוברנית.

אהוד רצאבי: אני רוצה להשלים, באותו עניין.

אהוד רצאבי: הגשתי הצעת חוק לא לגבי כל בנק ישראל, אלא לגבי השכר בבנק ישראל.

אהוד רצאבי: הדבר הזה גם נזרק על ידי הממשלה.

אהוד רצאבי: דברתי עם מר רכלבסקי, והוא אמר שזאת סמכות שלו.

אברהם הירשזון: יש לי הרגשה שאתם משתמשים בוועדה כדי לדבר ביניכם.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת ליצמן ביקש בקשה, שהיא לא שגרתית כי זה לא עלה למעלה, כל אחד שמע את הדברים.

אברהם הירשזון: אני מציע לך, חבר הכנסת ליצמן עוד הצעה.

אברהם הירשזון: יכול להיות שזה לא יעבור מחר, יש תיקון 13 פה בכל נושא הבנקאות, אפשר להכניס שם סעיף.

ניסן סלומינסקי: איך מחברים?

אברהם הירשזון: חשבתי כבר על חיבור.

אורית נוקד: בקשתי =בזמנו זה עבר דרך מזכירות הכנסת - דיון בשכר הבכירים בעמותות.

אורית נוקד: הוועד הזאת הוסמכה על ידי ועדת הכנסת לדון בהצעות חוק שעוסקות בהגבלת שכר הבכירים.

אורית נוקד: כל זה, יחד עם חגיגת השכר בבנק ישראל, אני חושבת - - -

אברהם הירשזון: אלה שני דברים שונים.

אברהם הירשזון: את יודעת שאני מאוד רוצה לדון בנושא של שכר הבכירים במשק.

אורית נוקד: יש הצעות חוק ואפשר לקדם את זה.

אברהם הירשזון: יש הצעות חוק שכבר הגיעו לפה?

אורית נוקד: כן, של חבר הכנסת אורון ושלי.

אברהם הירשזון: אבל זה לא שייך לבנק ישראל.

אורית נוקד: אל"ף, אני רוצה את הנושא הזה.

אורית נוקד: הנושא של העמותות עובר עכשיו למשרד המשפטים, יוצא משר הפנים, כך הבנתי אתמול מהודעות הממשלה.

אורית נוקד: נושא שני, כשהתקיימו הדיונים על משרד החקלאות, ביקשתי שיתקיים דיון נפרד על הנושא של קיצוץ המכסות, ובכלל נושר המים.

אורית נוקד: זה אושר לי, וגם שר החקלאות אמר שהוא תומך.

אורית נוקד: אני נורא רוצה שייקבע מועד לזה.

אברהם הירשזון: בסדר, תסכמי את זה עם מנהל הוועדה.

אברהם הירשזון: אני מאוד מודה לך.

אברהם-בייגה שוחט: אני חושב שוועדת הכספים היא לא המקום לדון בו בבנק ישראל.

אברהם-בייגה שוחט: יש הבדל בין מבקר המדינה לבין בנק ישראל, מבקר המדינה הוא גוף ממשלתי.

אברהם-בייגה שוחט: אני חושב שמה שמתנהל בבנק ישראל לא בסדר - - -

1028: אז איפה אפשר?

אברהם-בייגה שוחט: בממשלה יש הצעת חוק בנק ישראל, שעוסקת גם בנושא השכר.

אברהם-בייגה שוחט: זה לא רק המדיניות המוניטרית, היא עוסקת גם במבנה הבנק, ומי הגוף שמשאשר את התקציב, אלה אנשים חיצוניים, וזה המקום הנכון.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא חושב שההתעסקות בשכר בנק ישראל, שיש שם הרבה בעיות, הם לא מעוגנים בהסכמים קיבוציים, אני לא חושב שזה עניין פוליטי פה, יעלו את הרבית פה או לא יעלו – זה לא המקום.

אברהם-בייגה שוחט: הנושא מחייב שינוי חוק בנק ישראל – זה נכון, כי היום זה מתנהל לא בסדר.

אברהם הירשזון: זכותו של ליצמן לדרוש את זה.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: אנחנו יוצאים להפסקה קצרה, עד 12:30.

אברהם הירשזון: הפסקה בדיוני הוועדה בין השעה 12:05 עד 12:30

אברהם הירשזון: אנחנו ממשיכים, תקנות מקרקעין.

אברהם הירשזון: מי מנמק?

אברהם הירשזון: בבקשה.

עליזה קן: כמה מילות הקדמה.

עליזה קן: אגף אישור מקרקעין הוא אגף במשרד המשפטים שמאגד את לשכות מרשם המקרקעין, הידועות בשם הטאבו.

עליזה קן: בלשכות המרשם מתנהלים רישומים אודות הזכויות במקרקעין, רישומים המהווים ראייה לכאורה או ראיה חלוטה לקיום הזכות במקרקעין, בהתאם לטיב הרישום.

עליזה קן: הרישום מתבצע בפנקסים, ויש שלושה סוגים של פנקסים: פנקס זכויות, פנקס השטרות ופנקס הבתים המשותפים.

עליזה קן: חוק המקרקעין קובע שהפנקסים פתוחים לעיון הציבור, וכל אדם רשאי לעיין בהם, ולקבל העתקים מהרשום בהם.

עליזה קן: תקנות המקרקעין (ניהול ורישום), תקנה 87 קובעת, שכל אדם שמבקש לעיין בפנקסים או לקבל נסח מהרישום, יגיש בקשה לרשם וישלם את האגרה הקבועה.

עליזה קן: העיון יכול שייעשה בקריאה בספר, או בהקרנת תצלום, כפי שיורה הרשם.

עליזה קן: חשוב לציין שגם על פי החוק וגם על פי התקנות, מדובר בשתי פעולות נפרדות, אחת היא העיון, והשניה קבלת הנסח.

עליזה קן: האגרות שנגבות היום גם הן אגרות נפרדות.

עליזה קן: היום מדובר על אגרה בסך 59 שקלים, עיון לכל נכס וזכות, ואגרה בסך 59 שקלים לכל נסח עד חמישה עמודים, ועוד אגרה של 38 שקלים לעשרה דפים שלאחר מכן, ואגרה נוספת של 38 שקלים לכל הדפים הנוספים.

עליזה קן: במסגרת המימשל המכוון, הוחלט לאפשר צפייה במידע מהפנקסים באמצעים אלקטרוניים.

עליזה קן: העתק דיגיטלי של הפנקסים, שמתחדש כל חצי שעה, מועמד לרשות ספק שירותי מידע אלקטרוניים - מדובר בארבעה זכיינים פלוס שרת התשלומים של משרד האוצר – ודרכם יכול הציבור לצפות בפנקסים באופן ממוחשב.

עליזה קן: אם הצופה רוצה לקבל נסח מאושר לגבי הנכס בו צפה, הוא יכול להזמין את הנסח גם באמצעות ספק השירות, והוא עדיין יכול לגשת ללשכה ולקבל כמו היום.

עליזה קן: ספק השירות, שהוא זכיין, ישלח, כי שרת התשלומים לא ייתן שירותי נסחים.

עליזה קן: אפשר לעשות את זה על ידי לחיצת כפתור במחשב, והנסח יגיע אליו ישר מלשכת הרישום באמצעות הזכיין.

עליזה קן: נמצאים אתי מר רונן ברונר, שהוא מנהל אגף מערכות מידע במשרד המשפטים, ועורכת דין טלי להב מלשכת הממונה על המרשם, שיוכלו להרחיב ולפרט אם יהיה צורך.

עליזה קן: אנחנו מבקשיך לאשר את האגרות ששר המשפטים מבקש לקבוע, באישור שר האוצר ואישור ועדת האגרות הבין-משרדית, בגין מתן השירות החדש.

עליזה קן: האגרות הן בגין הצפייה - - -

אברהם-בייגה שוחט: זה הכל חדש, זו פעם ראשונה?

עליזה קן: האגרות חדשות.

עליזה קן: מאחר ומדובר בשירות משולב, עיון דיגיטלי ונסח בצורה המסורתית, אבל דרך הזכיין, יש שילוב של שירות שניתן גם היום, אבל יינתן בצורה אחרת.

עליזה קן: בגין הצפייה במידע של רישום כל נכס, קרי הצפייה האלקטרוניות.

עליזה קן: יידרש הצופה לשלם עשרה שלקלים.

עליזה קן: בקשה לנסח מאושר, רישום כל נכס שנצפה ושאושר דרך ספק שירות המידע בתוך שעה מהצפייה, אגרה ל-20 דפים בסך 49 שקלים.

עליזה קן: מדובר על אגרה ראשונית שנגבית היום בסף 59 שקלים, וניתן זיכוי של עשרה שקלים ששולמו בגין הצפייה, וזה ל-20 הדפים הראשונים או חלק מהם, ולכל הדפים הנוספים 59 שקלים.

עליזה קן: שונה פה המדרג משום שזה יותר פשוט לחשב, ולפי ממוצע של נסחים, על פי האורך שלהם, נמצא שהאגרה החדשה יותר זולה מאשר האגרה שנגבית היום בגין קבלת נסח, שזה 59 ועוד 38 ועוד 38.

עליזה קן: לאחר מכן מדובר בבקשה לנסח מרוכז, של דירות בבית משותף, שנצפה, והוגשה לספק שירותי המידע תוך שעה מהצפייה.

עליזה קן: עד 20 דפים ראשונים זה 95 שקלים, ולכל הדפים הנוספים 105 שקלים.

עליזה קן: אגרה נוספת, שמבוקש לקבוע, היא אגרה בגין נסח ממוחשב אחר.

עליזה קן: מדובר על אגרה בגין שאילתות, קרי קבלת מידע מהמרשם על פי חתכים שונים, קבלת מידע לא על פי חתך של גוש חלקה.

עליזה קן: מאחר ומתבקשת בגין קבלת המידע מיוחדת, קבלת מידע שלא ניתן לכל מבקש, השירות הזה יינתן בשלב זה אך ורק ללשכות הרישום.

עליזה קן: האגרה המבוקשת היא 105 שקלים בעד כל שירות.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

2312: העברת הזכויות בפועל עדיין נעשית על מסמך מאומת מקורי, נכון?

2312: זאת אומרת, אי אפשר לזייף על ידי הנגישות הזאת.

עליזה קן: נכון, זה רק לעיון בפנקסים.

עליזה קן: גם הנסח עדיין מתקבל אך ורק ישירות מהלשכה.

סמדר אלחנני: קראתי את הפנייה, יש בחלק שמחוק לגבי ביטול פטורים לכל מיני גופים, כדי להגדיל את ההכנסות.

סמדר אלחנני: אני שואלת למה החלטת הממשלה לאשר את התקנות המוצעות, הכוללות את ביטול הפטור מאגרה בגין קבלת מידע, לא הובאה לוועדה.

עליזה קן: נמצאות בהכנה תקנות המקרקעין (אגרות), שאמורות להחליף כליל את תקנות המקרקעין שבתוקף היום, ושהם משנת 1974.

עליזה קן: התקנות האלה באמת משנות את כל הבסיס לגביית האגרות, מבטלות את הפטורים וכיוצא באלה.

עליזה קן: בהתחלה העניין של הצפייה במידע וקבלת המידע האלקטרוני היה חלק מהתקנות הגדולות, לאחר מכן, מאחר ובינתיים התקדמו בצעדי ענק בעניין הדיגיטלי, הפרדנו את הקטע הזה.

עליזה קן: אנחנו כרגע מבקשים – וגם מתקינים כמובן - אך רק את התקנות לעניין האגרות החדשות.

עליזה קן: במקביל נמשכת העבודה לשינוי של כל התקנות.

עליזה קן: כמובן אחרי שנקבל הערות ותגובות, הן עוד צריכות לעבור אי אלה תהליכים, אנחנו נביא אותן.

אברהם הירשזון: למה אתם מבקשים על צפייה עשרה שקלים?

עליזה קן: כרגע האגרה לגבי עיון, שזה המקביל של הפייה פחות או יותר, היא 59 שקלים.

עליזה קן: השאלה היא למה לא מבקשים יותר או למה לא מבקשים פחות?

אברהם הירשזון: למה מבקשים בכלל על צפייה באינטרנט.

עליזה קן: השירות מתבצע באמצעות זכיינים ובאמצעות שרת התשלומים של משרד האוצר.

עליזה קן: אני משערת שיש אגרה כנגד העמדת הפנקסים והחילוט שלהם.

עליזה קן: לא מדבר אמנם על לשלוף את הספר כמו שדרוש עכשיו בלשכה, שזאת עבודה הרבה יותר גדולה, אבל עדין יש מרכיב של עלות.

אברהם הירשזון: עוד שאלות?

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: מי בעד אישור האגרות?

אברהם הירשזון: בעד: פה אחד נגד: אין נמנעים: אין אושר

אברהם הירשזון: תודה רבה, אושר.

אברהם הירשזון: אנחנו ממשיכים לנושא הבא, אישור מוסדות ציבור לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה.

אברהם הירשזון: זה חוק מס שבח מקרקעין.

אברהם הירשזון: לאור האמור בסעיף 46 לפקודת מס הכנסה, אנחנו נעדכן את אישורה של הוועדה לקביעת מוסדות ברשימה מצורפת, ושסימנה 02060003.

אברהם הירשזון: אחר כך נדון בנושא השני.

יצחק הרצוג: אני פה שיש מוסד על שם דודי.

יצחק הרצוג: אני לא ידעתי שהגישו בקשה, שלא יהיה לי פה ניגוד עניינים.

יצחק הרצוג: מדובר על מוסד על שם יעקב הרצוג.

רחל נוימן: בשלב זה אני מבקשת לא לאשר את העמותה שרשומה במספר 11, ולכן אנחנו גם פטורים מלדון בסעיף 61 ברשימה השניה, משום שזו אותה עמותה.

אברהם-בייגה שוחט: אף פעם לא פנו או שזה חידוש?

רחל נוימן: מדובר רק בעמותות חדשות.

רחל נוימן: חידושים בדרך כלל אנחנו מאשרים לבד.

יצחק הרצוג: מה אורך התור עכשיו?

רחל נוימן: יש עדיין 500 עמותות שמחכות.

אברהם-בייגה שוחט: יש כאן הרבה חברי כנסת לשעבר בראש העמותות.

סמדר אלחנני: יש הערה של אנה שניידר, שחברי כנסת מכהנים לא יכולים לעמוד בראש עמותות.

אברהם הירשזון: אתם מדברים על מספר 7? יש בעיה עם זה?

שגית אפיק: אין בעיה עם זה.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: בעד: פה אחד נגד: אין נמנעים: אין אושר.

אברהם הירשזון: תודה רבה, אושר, למעט סעיף 11.

אברהם הירשזון: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.