הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 190, 2005-06-14 10:00

יורי שטרן: אבל שזו האוכלוסייה הבולטת בתוכם.

יורי שטרן: אני חייב להוסיף שהשנים האלו היו שנים של אפס תיירות, ואתה בעצמך אומר שרק אלף ומשהו הגיעו בקבוצות מאורגנות שזה פחות או יותר המציאות מכל העולם.

יורי שטרן: יש הרפתקנים שאוהבים להגיע למקומות עם אקשן, אבל רוב התיירים לא מגיעים למקומות עם עימותים.

יורי שטרן: לכן לקחת את השנים האלה כבסיס להחלטה מדינית כלשהי זו כבר טעות בסיסית.

יורי שטרן: דבר נוסף, אני מבין מהיכרות המטריה שחלק ניכר, אם לא הרוב של אלה שנשארו באופן לא חוקי, הם אנשים שבוא לבקר את קרוביהם, שזו בעיה הומניטרית קשה ויש לי ביקורת גם על איך אנחנו מתנהגים במקרים האלה, אבל אין בעיה להפריד בין התנועה הזו של אלה שבאים לבקר משפחה לבין תיירות גרידא.

יורי שטרן: לכן להסיק מסקנה שבגלל הבעיה ההומניטארית הזו שברוב המקרים גם לא הייתם מסרבים, כי אין סיבה לסרב לאמא שבאה לבקר את ילדיה.

יורי שטרן: גם במדינות שלא כוללת שום הקלות, האנשים האלה היו באים לבקר.

יורי שטרן: זאת אומרת שההקלות לא חלות על האוכלוסייה הזו כי היא בדרך כלל מקבלת את הויזה שלה על בסיס הומניטארי רגיל.

יורי שטרן: גם פה יש קשיים אבל בכל זאת כשמדובר באמהות סבתות וסבים האישור ניתן.

יורי שטרן: כך שההקלות לא משנות את המצב ולא את האוכלוסייה שממנה באים רוב הנשארים או חלק גדול מהם.

יורי שטרן: לכן אני חושב שיש כאן חוסר התחשבות בעצם הסוגייה.

יורי שטרן: אי אפשר לערבב את התופעות האלה ולצאת טוטאלית נגד ההקלות לתיירות מהמרחב בטענה שיש אוכלוסיה ספציפית יותר שיש לה נטייה להישאר בארץ, באוכלוסיה הזו יש לטפל בדרכים אחרות, בעיני גם מקלות יותר, אבל אין בעיה ליצור שני סוגים של ויזות ולהפריד ביניהם.

יורי שטרן: אני הייתי הולך על הקו של הקלה מבחינת תנאי השירות בארץ לאלה שבאים לבקר קרובים כדי שלא יצטרכו לשקר ולהתחזות לתיירים, כמו ויזה ארוכה יותר.

יורי שטרן: לעודד אנשים להירשם ככאלה שבאים לבקר משפחות ולמי שבא כתייר לתת הקלות משלו, כשרוצים להקל אין בעיה אבל כשלא רוצים להקל כל דבר הוא סיבה למסיבה.

יורי שטרן: אני רוצה לבקש את תשומת לבכם לתוצאות.

יורי שטרן: במדינה עם אוכלוסיה מגוונת מאד ולא הומוגנית כמו מדינת ישראל, להרבה דברים יש השלכות שונות לחלוטין על האוכלוסיות השונות והדברים מקבלים צבע או השלכות עדתיות ואף גזעניות, במובן הרחב של המילה, מבלי כוונת המשורר.

יורי שטרן: אלא שהמשורר, המחוקק, זה שקובע נהלים, צריך להתחשב בזה.

יורי שטרן: גם אם אין בכוונתו של מנהל האוכלוסין לפגוע באוכלוסיה הספציפית הוא צריך להיות ער לכך שזה מה שהוא עושה .

יורי שטרן: מה זו תיירות מחבר העמים לעומת שאר מדינות, יש עוד מדינות שנשארים ממנה אנשים ולכן גם שם היד לא קלה במתן אישורי כניסה, אבל אני לא יודע כמה משפחות יש, יוצאי ניגריה שלגביהם התיירות מניגריה היא קריטית לחייהם, אני לא מכיר כאלה.

יורי שטרן: לעומת זאת, ל- 1,200,000 יוצאי ברית המועצות התיירות הזו היא מרכיב מאד חשוב בחייהם.

יורי שטרן: זו הזדמנות להיפגש עם חברים, לקשור קשרים עסקיים, לפגוש משפחה ולהתפרנס.

יורי שטרן: סוכני תיירות, מורי דרך ועוד שורה של עסקים מתפרנסים מזה, גם רופאים, כי חלק ניכר מהתיירות הזו היא תיירות רפואית.

יורי שטרן: זאת אומרת שכשמנהל האוכלוסין מחליט שמסיבה כזו או אחרת להתנגד להקלות, הוא פוגע לא רק בתיירות ובכלכלה הישראלית, את הפגיעה הזו צריך לבדוק מול הנזק מהשהייה הבלתי חוקית, מניעת השהות הבלתי חוקית לא קדושה, יש מחיר לכל דבר יש יתרונות וחסרונות עלויות ורווחים מכל פגיעה.

יורי שטרן: אני מודד את הפגיעה בתיירות ביחסי חוץ, ביחסים בין דתות, בקשירת קשרים עסקיים שנובעת ממדיניות נוקשה במתן ויזות, מול התועלת שכביכול נוצרת לנו מצמצום מספר שהות בלתי חוקית, ואני שואל האם העלות הזו לא גבוהה מידי, והאם זו הדרך היחידה לטפל בשהות הבלתי חוקית.

יורי שטרן: אפילו משטרת ההגירה משיגה את המטרה הזו של גירוש העובדים הבלתי חוקיים מהארץ, בהצלחה יתרה, כי זה בא בדרכים לא כשרות.

יורי שטרן: האם זה קדוש כל כך וכל דבר הוא קורבן לכך?

יורי שטרן: הנזק שנגרם על ידי ביטול של יכולת כניסה לישראל, הוא גדול ויש לו תגובת שרשרת, רוב הסוכנויות ברוסיה גם לאחר האינתיפאדה, בכלל לא מתקשרות עם הגורמים הישראלים, בשביל מה להפוך תיירות לגבורה, בשביל מה לעשות את הצעד הזה של טרחה בלתי פוסקת מול הקונסוליה הישראלית או מול משרד הפנים כאשר יש את טורקיה קפריסין ומצרים שלשם הגיעו 800,000 רוסים שהשקיעו כסף רב.

יורי שטרן: אני חוזר על הדברים למען מנכ"ל משרד הפנים, בוועדה לביקורת המדינה מעניינת אותי חוות דעתו של המבקר לכמה דברים שהתגלו בסוגיה הזו, ואני לא יודע מה התכניות העכשוויות שלכם, אני אשמח לקבל בשורות טובות כפי שאמרת לי בטלפון.

יורי שטרן: נכון לאותם רגעים שהייתה התכתבות והיו חילופי דברים בין משרד התיירות לבין משרדכם, התגלו תופעות שאני מבקש את מבקר המדינה להתייחס אליהם.

יורי שטרן: עצם העובדה שהייתה החלטה על הקלות ומשרד הפנים אמר לא להקלות שהציע משרד התיירות מבלי להגיד מה כן, אני אומר שזו בעיני התנהגות בלתי ראויה.

יורי שטרן: יש החלטת ממשלה לתת הקלות תפקידו של כל משרד לייצר את ההקלות, להגיד עם מה שהוא לא מסכים להציע משהו אחר.

יורי שטרן: אבל להגיד לא זו לדעתי התנהגות לא תקינה.

יורי שטרן: דבר שני, תשובת מנהל האוכלוסין למשרד התיירות כנימוק אחד ויחידי לאי מתן הקלות, היה שכ- 20% מאלו שהגיעו לארץ בשנים האחרונות מרוסיה, נשארו פה.

יורי שטרן: ניסיתי לנתח פה את הנתון הזה ואני אומר שבמחשבה קצת יותר מעמיקה, לא בדיון פילוסופי, ברור שאין בין זה ובין סוגית התיירות הרבה קשר כי קודם כל מדובר בשנים ללא תיירות לכן מי שבא באותם השנים לרוב הם אנשים שבאו לקרובי משפחה והישארותם נקבעת על ידי כללים אחרים, זו לא תופעת התייר שנשאר לעבוד, גם כאלה היו אבל אני מניח שבאו לפגוש משפחות, זו בעיה הומניטרית קשה יש לטפל בה.

יורי שטרן: רוב האנשים האלה, בגלל הקשר שלהם עם האזרח הישראלי מקבלים אישור כניסה גם ללא ההקלות, שחלות על אוכלוסיה אחרת, ולכן להציג את הנתונים האלה בשביל לשלול גישה של משרד התיירות היא חוסר רצינות מצידכם להחלטת הממשלה ולהצעות שהוצעו כי לא עשיתם שום דיון פנימי מה המשמעות של זה.

יורי שטרן: אני רואה את זה כחלק מתרבות ירודה של קבלת החלטות שאת זה אנחנו מגלים בכל המשרדים ובהרבה סוגיות אחרות.

יורי שטרן: דבר שלישי שאמרתי, השהות הבלתי חוקית של האנשים שאתם נלחמים בה היא מטרה ראויה אבל לא תכלית הכול.

יורי שטרן: אם מולה ישנה פגיעה בכלכלת ישראל באמצעות התיירות, מדובר בתיירות מאד עשירה בחלקה, אני לא מתייחס למה שנכתב במכתבו של בן חור מנכ"ל משרד התיירות שאומר מר ששי קציר התבטא שזו תיירות זקנה וענייה.

רפאל בן חור: לא אמרתי שזו התבטאות של ששי קציר, אמרתי שהייתה התבטאות.

יורי שטרן: אלה פשוט דעות קדומות על גבול הגזענות.

יורי שטרן: זה קודם כל לא נכון, התיירות מרוסיה פורחת והיא היום הדבר המבוקש ביותר ברחבי העולם, מדינות שלימות מבטלות את חובת הויזה מרוסיה כדי למשוך את התיירים האלה שידועים כבזבזנים של הרבה כסף.

יורי שטרן: התייר הרוסי לא מסוגל לא לתת טיפ למשל, קרובי משפחה שלי ביקרו ברודוס לפני כמה שנים והיות והם דוברי רוסית חשבו שהם באו מרוסיה ומאד כעסו עליהם שלא השאירו טיפ שמן במסעדה, הם חשבו איזה רוסים אלה?

יורי שטרן: מגיעים אנשים שבא להם כסף קל בשנים האחרונות, יש הרבה מיתולוגיה סביב הרפואה הישראלית שבחלקה נכונה ובחלקה לא, והם מגיעים לטיפולים שונים ומשלמים הרבה כסף, כל זה נפגע מהטיפול שלכם, יחד עם הטיפול של הקונסוליה ששם מטפלים באותה אכזריות ואטימות.

יורי שטרן: זה פוגע ביחסים שלנו עם המדינות האלה, שזה בין היתר 15 קולות באו"ם.

יורי שטרן: פוגעים ביחסי כלכלה, זה לא רק תיירות כענף כלכלי אלא גם אנשי עסקים שמזמינים אותם ליצור קשרים.

יורי שטרן: זה חיסל לגמרי עסקאות טובות וחשובות לתעסוקה בארץ בכל המגזרים.

יורי שטרן: לכן כאשר אתם מגבשים דעה אתם לא צריכים לעבוד רק כמשרד המופקד על מניעת הישארות תיירות בארץ אלא משרד ממשלתי שדן עם שאר המשרדים גם על הבעיות שאתם רואים וגם על הצרכים שהם מבטאים.

יורי שטרן: אז להגיד שכך נוכל לטפל וכך לא, ואני אומר שמניעת מתן אישורי כניסה זו לא הדרך היחידה ולפעמים גם לא הדרך הטובה להתמודד עם התופעות האלה.

יורי שטרן: בתקופה רגועה יותר הקמתי שדולה לקידום התיירות והקמתי פורום ויזות מכל המשרדים, התיירות, החוץ, פנים והגענו לסיכומים שבקבוצות של עד שמונה אנשים מטפלים במשרד הפנים, ובבודדים מטפלים במשרד החוץ.

יורי שטרן: השגנו את ההסדר של ויזות רב שנתיות ששכחו מהם ולא נתנו אותם ובין היתר הציעו חברות התיירות שמוכנים לשלם פרמיה שתיצור מקור כספי לאיתור התיירים שנשארו בארץ בשביל לסייע למשטרת ישראל בלי לפגוע בתיירות.

יורי שטרן: אני לא אומר אם זה טוב או לא, אבל הדברים האלה מחייבים התייחסות אחרת.

יורי שטרן: אני חוזר למה שאמרתי לפני שהגעת, במדינתנו הרבה דברים מקבלים בסופו של דבר אופי עדתי מגזרי גם ללא כוונה.

יורי שטרן: במקרה הזה הפגיעה קשה, במדיניות שלכם ומחלקת הקונסולרית במשרד החוץ, זו פגיעה קשה בתיירות מחבר העמים לא רק ביחסים שציינתי, אלא גם ביחסים דתיים כשמעורבים אנשי כנסיה וזו לא הדרך שכל פעם אני פונה לששי כמקרה חירום.

יורי שטרן: כשמדובר אנשי כניסה למה לא לתת להם אוטומטית?

יורי שטרן: גם כשיש בניהם כאלה שמתחזים אפשר לבדוק וגם אם יישארו כמה.

יורי שטרן: היחסים בין הדתות חשובים הרבה יותר מעוד כמה עשרות כאלה שיישארו כי התנועה הדתית הזו היא קטנה.

יורי שטרן: מעבר לזה, זה חיסול ממוקד של פרנסתם של יוצאי ברית המוצעות בארץ, אלה הקשרים שלהם, זו הפרנסה שלהם כמורי דרך וסוכני נסיעות, בתור מנהלי מחלקה רוסית שיש היום ברוב חברות התיירות הגדולות, פרנסתם נגזלת על ידכם, באיזו זכות?

יורי שטרן: מדובר באוכלוסיה שידעה ליצור פרנסה באמצע שנות ה- 90, בגובה של כ- 100,000 תיירים מהמרחב כולו, מחציתם מרוסיה מחציתם מהמדינות האחרות.

יורי שטרן: יצרה פה עסקים מוצלחים ובנוסף לפגיעה מהאינתיפאדה קבלה פגיעה קשה במיוחד ממשרד הפנים ומהקונסוליות הישראליות שהתחילו להתאכזר לתייר הרוסי, ואני לא מדבר על אוקראינה ומולדובה שרמת החיים שם נמוכה ואיש לא חולם שם לבוא ארצה ומספר האנשים הבלתי חוקיים משם הוא עוד יותר גדול.

יורי שטרן: לכן בעמידה הזו על המשמר בקטע של שהות בלתי חוקית משרד הפנים מחסל את התיירות משם.

יורי שטרן: אם זו מערכת השיקולים שרק הדבר הזה קובע את המדיניות, יש מולי בקשות של שתי קבוצות של אנשי כמורה מרוסיה ואוקראינה, שהופנו על ידי דני גבירצמן, שתי קבוצות חשובות של כנסיות פרוטסטנטיות שאין לנו קשר אתם, אני ראש השדולה לקידום היחסים עם הקהילות הנוצריות בכנסת, הקמתי אותה לפני שנה וחצי ומשרד הפנים הוא אחד הגורמים שמפריע לנו בקידום היחסים האלה.

מנשה בר און: במקרה שציינת עכשיו למה אי אפשר לקבל את האשרה מבעוד מועד.

מנשה בר און: אם הרשימה ידועה ומגישים את הבקשה בצורה מסודרת הרבה לפני שמגיעים ארצה.

יורי שטרן: כדאי לשאול את מי שמגיש את הבקשה, יש הרבה סיבות לכך שהדברים מגיעים באיחור, במיוחד מהמרחב הזה.

יורי שטרן: אני לא פותר מאחריות את האנשים שמארגנים, אבל השאלה היא איך אתם מגדירים לעצמכם את תפקידכם.

יורי שטרן: אם התפקיד הוא להיות פורמליסט ולשלוח לעזאזל את אלה שלא ביצעו הכל כמו שצריך ובזמן, אז חבל על השיחה הזו.

יורי שטרן: יש פה תועלת לכל הגורמים זה חשוב לישראל, המכה הכי קשה של מדינת ישראל זו הבדידות של נוצרים סביבה.

יורי שטרן: אנחנו מתמודדים עם ענפים שמתו בתקופת האינתיפאדה, עם הרמה של העולים מרוסיה שסובלת מפגיעה במעמד הכלכלי החברתי שלה עמוקה ונמוכה מהממוצע בארץ.

יורי שטרן: היות והיא חיה במידה מסוימת בגטאות משלה, הציבור הרחב לא מודע למה שקורה שם, יש שם קריסה של משפחות שלמות, ירידה מהארץ בממדים שלא יתוארו, התדרדרות של משפחות משכילות שהילדים שלהם עוזבים את בית הספר, תופעות נוראיות, ואתם בגישה מקילה יכולים לסייע להם.

יורי שטרן: כי בקבוצה כזו זה עוד מורה דרך שיקבל כמה גרושים שמאפשרים לו להתפרנס.

יורי שטרן: כאשר אתה שואל למה, זו שאלה לגיטימית מאד ששואלים אותה גם במנהל האוכלוסין ויש לבוא בדיבור עם אותו גורם תיירותי שיזם את זה ולפעמים יש סיבות שמצדיקות את האיחור ולפעמים לא.

יורי שטרן: הקריאה שלי היא שתבינו מה התוצאה של התייחסות פורמליסטית או התייחסות נוקשה כזו.

יורי שטרן: ישנה תופעה של החודשים האחרונים, לכל קבוצות הטיול אמרנו שצריך להגיש בקשה, אם יש קבוצת טיול יודעים על זה, זה דבר מתוכנן.

יורי שטרן: ביקשנו להגיש רשימות עשרה ימים מראש כדי שנוכל לערוך את הבדיקות, ולא ביום חמישי שמגישים את הרשימה וביום ראשון הקבוצה נוחתת.

יורי שטרן: אני מודה על הטיפול שלכם בקבוצה מאוקראינה, אבל הבקשה לא הייתה מגיעה אליך ברגע האחרון אם הטיפול בשלבים יותר מוקדמים היה טיפול מהיר.

יורי שטרן: אבל אני רוצה שתבינו שגם אוקראינה שהיא אולי עשירית מרוסיה היא מדינה מאד גדולה.

יורי שטרן: השגרירות באוקראינה מטפלת גם במולדובה.

מנשה בר און: פתחנו קונסוליה גם שם.

יורי שטרן: מדובר בחצי יום נסיעה ברכבת אלה לא מרחבים שמאפשרים גמישות ואם לא הבאת מסמך אתה הולך הביתה להביא.

יורי שטרן: מדובר ביומיים שלושה נסיעה ברכבת.

יורי שטרן: אם אתם חושבים שמדינת ישראל עד כדי כך מבוקשת וסקסית בעיני התייר אתם טועים.

יורי שטרן: מדינת ישראל נלחמת במפת התיירות העולמית על שארית התיירות או על התייר המפונק שהיה בכל מקום ורק פה הוא לא היה, או על התייר התמים שהמקומות הקדושים מושכים אותו והמדינה צריכה לצאת מגדרה בשביל המחירים שיש בבתי מלון, המצב הביטחוני, יוקר השירותים השונים וברמה הלא כל כך גבוהה של שירות, להביא את האנשים ארצה ועל זה אתה מוסיף את הטרחה לקבלת ויזה.

יורי שטרן: אפילו בארצות הברית הלכו עכשיו על הקלות לתייר הרוסי, מדינות שלא פחות מודאגות מאתנו מהשהייה הבלתי חוקית, לכן זה אבסורד שאנחנו מקימים את דיון הזה.

רפי גלס: קפריסין הייתה הראשונה שביטלו את הויזה והם היו כל השנים מוצפים בתיירים.

יורי שטרן: גם טורקיה עשתה את זה, היו גם כאלה שהשאירו את חובת הויזה והם עשו את זה בדרך קלה שאפשר לקבל את הויזה גם בשדה התעופה.

יורי שטרן: אנשים חושבים על העסקים והתיירות אצלם הם לא נמצאים בפוביה שלמען מניעת כניסתם של אנשים הכול יכול ללכת לאיבוד.

יורי שטרן: מדינת ישראל נוקטת בגישה מעוותת, זה שיבוש בסדר העדיפויות של המדינה.

יורי שטרן: בבקשה כבוד המנכ"ל

אוסקר אבו ראזק: אני מתנצל על האיחור, קודם כל אני רוצה להבהיר שמשרד הפנים מחויב לקיים את החלטות הממשלה.

אוסקר אבו ראזק: אין דבר כזה שרשות מבצעת כמו משרד הפנים עושה משהו אחר מאשר מה שהממשלה מחליטה.

יורי שטרן: אני מזכיר לך שהייתם אמורים לגבש את ההמלצות תוך חודש ובחודש הזה בכלל לא הופעתם בפורומים הבין-משרדים.

ששי קציר: אני הופעתי.

אוסקר אבו ראזק: בכוונה לא רציתי להגיד שאני חדש ולא מכיר, אני אומר שדבר כזה לא יכול להיות ולא יכול לעבור במשרד פנים.

אוסקר אבו ראזק: החל מהיום שבו אני מעורב במדיניות משרד הפנים, אין דבר כזה שהחלטות ממשלה לא יקוימו על ידי משרד ממשלתי.

אוסקר אבו ראזק: אם היה כזה דבר שהחלטת ממשלה לא קוימה אני מאד מצטער ואני לא רוצה להתנצל שאני חדש, אני מדבר על המדיניות עכשיו.

מל פולישוק-בלוך: אתה כנראה באמת חדש כי יש למעלה מאלפיים החלטות ממשלה שמונחות במגירות.

יורי שטרן: אל תהיי סלחנית, זה לא פותר אותו.

אוסקר אבו ראזק: החשיבות הכלכלית של התיירות ברורה, אני בא ממשרד כלכלי ולא צריך להסביר לי את החשיבות הכלכלית, לא הכול היי-טק, יש הרבה אנשים שחיים מתיירות ואני חושב שזה ענף חשוב ומשרד הפנים צריך לתת את חלקו המקסימלי כדי לקדם את התיירות והמדיניות לא צריכה להיות מדיניות צרה אלא מדיניות כוללת.

אוסקר אבו ראזק: ב- 26 במאי נפגשתי עם מנכ"ל משרד התיירות ועם מר בן חור וברגע שהוגשה בפני בעיה בבקשת הויזות באמצעות אינטרנט אמרתי שזה חייב להיבדק ואם במישור הטכני משרד החוץ מוכן להביא את זה, ההחלטה שלי הייתה שאני מוכן להפעיל את זה והניסוי יהיה לשנה.

יורי שטרן: אמרתי שמבחינת מחזורי תיירות לתת לשמונה חודשים זה כמו לא לתת כי הם מתכננות יותר קדימה.

יורי שטרן: כדי לאפשר זרם של הזמנות זה חייב להיות לפחות שנה.

אוסקר אבו ראזק: מהשיחה שהייתה לי בבוקר הבנתי שאנחנו מחכים לתשובת משרד החוץ האם הוא מוכן לקבל את זה מבחינה טכנית.

מנשה בר און: אמרנו שנקים ועדה שכוללת את אנשי האוצר, מדובר בהצבת תקציבים נוספים ובכוח אדם נוסף.

אוסקר אבו ראזק: אם צריך לפנות לאגף התקציבים אני אעשה את זה, אני כרגע ממתין לתשובת משרד החוץ אם הוא מוכן במישור הטכנולוגי שהקבלות יגיעו אליו באינטרנט.

מנשה בר און: הוועדה ברשות משרד החוץ וחברים בה משרד הפנים, התיירות ומשרד המשפטים אמורה להמליץ המלצות עד ישיבת הממשלה הקרובה.

אוסקר אבו ראזק: שלחתי לך את הפרוטוקול בו כתוב שהדבר ייבדק מיידית.

אוסקר אבו ראזק: מדינת ישראל לא יכולה להרשות לעצמה להתבודד ולבודד את עצמה מהעולם, אנחנו חיים בעולם גלובלי, היחסים בין העמים מאד חשובים ואי אפשר להתבודד ולשבת בצד.

יורי שטרן: כדי לחזק את עמדתך ולסייע לכם כי לא כולם עוקבים אחרי ועדות ביקורת המדינה, ישב אצלנו לפני שבוע שר האוצר מר נתניהו ודנו בפרק דוח מבקר המדינה שדן בקבלת החלטות תקציביות ותוך כדי הישיבה הוא הגיע למסקנה שצריך לקבוע יעדים כמותיים למשרדי ממשלה ואמר שלמשרד התיירות היעד הכמותי ברור, וסיכם עם שר התיירות שיוסיף על כל כמות תיירים נוספת הוא יוסיף תקציב.

יורי שטרן: היות ופה יש קשר ישיר בין ההשקעה הקטנה במחשוב במספר התיירים אז יכולה להיות אפילו מקדמה.

יורי שטרן: כי הקשר הוא חד משמעי, הקשר הוא חד וחלק.

אוסקר אבו ראזק: בנושא החשיבות הכלכלית אני רוצה לתת דוגמא קטנה חברת HP עושה כנס בינלאומי למשקיעים ועיתונאים מחו"ל.

אוסקר אבו ראזק: אתמול מתקשר אלי נשיא אינטל שעיתונאי מסינגפור נחת בישראל ועצרו אותו כי הוא בא לי ויזה ועומדים לגרש אותו, תוך חצי שעה זה טופל, כי אני חושב שהכלכלה מאד משמעותית ומשרד הפנים ייתן את כל הסיוע להילחם בדעות הקדומות.

אוסקר אבו ראזק: אני לא יכול לסבול דעות קדומות ואני הראשון שלא אסכים למדיניות שבאה להפלות על רקע דת גזע ומין, הנושא הזה בטוח יהיה מאחורינו.

יורי שטרן: אמרתי שלהערכתי יש דעות קדומות, אבל גם מבלי לחקור את העניין, בסופה של השרשרת יש פה פגיעה ממוקדת באוכלוסיית ברית המועצות גם אם אין כוונה, על ההשלכה הזו היו צריכים לחשוב.

יורי שטרן: זה צריך להיות במדיניות קבלת ההחלטות במדינת ישראל בגלל הגיוון הרב של האוכלוסייה כאן.

יורי שטרן: בשיקול הנימוקים צריך לראות אם מדובר במשהו מרוח על פני השטח או שיש אוכלוסייה שתסבול מזה בצורה מרוכזת וקשה במיוחד.

יורי שטרן: הפוטנציאל של התיירות הזו, ואנחנו לא מקבלים את מה שיכולנו לקבל, הוא לפחות 100,000 עד 150,000 תיירים, כשכל תייר ממוצע זה 2000 דולר כך שאנחנו מדברים על 200 עד 300 מיליון דולר שלא הגיעו לקופת המדינה, עד מיליארד שקל.

יורי שטרן: אם אתה אומר שחלק מהכסף היה מגיע לאותם גורמים שמייצגים את הקהילה הרוסית, אתה מדבר על תוספת פרנסה מכריעה לאלפי משפחות.

יורי שטרן: מיליארד שקל זה הרבה אבל לא דרמה, אבל כשאתה מסתכל על גזילת פרנסה של המגזר הזה זו מכה שגרמתם לה עד כה .

אוסקר אבו ראזק: אחד התפקידים החשובים של המדינה היא לספק ביטחון כלכלי לאזרחיה ולא משנה על כמה אנשים מדובר כך שבהחלט השיקול הכלכלי בספקטרום הרחב ינחה אותנו במדיניות שנפעיל ואני חוזר ואומר שאני לא רוצה להיות שוב במתקפה כזו על משרד הפנים.

אוסקר אבו ראזק: אם מגיע לנו אז צריך לעשות לנו את זה, אבל אין לי ספק שההתייחסות תהיה אחרת גם מהיבטים הכלליים ולא רק מהזווית הצרה של משרד הפנים.

אוסקר אבו ראזק: ציינתי בפני משרד התיירות שלא למשרד הפנים ולא למשרד התיירות יש מונופול על המדינה.

אוסקר אבו ראזק: כולנו חייבים למלא את התפקיד שהמדינה מחויבת לספק לכל תושביה.

אוסקר אבו ראזק: בנוגע לניסיון לקבל את הויזה באמצעות האינטרנט, אני מקווה לקבל את התשובה במהירות כדי שנתחיל להפעיל את זה כי זה יכניס שינוי אסטרטגי בגישה.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לברך אותך על התפקיד, ועל הגישה שלך שהיא ראויה וברוכה.

מל פולישוק-בלוך: יש שתי בעיות, האחת שגם כשיש מנכ"ל שחושב בצורה נאורה ורחבה, ולא צרה כמו רק תפקידו של משרד הפנים, אלא ראיה רחבה של מדינת ישראל זה לא מחלחל עד אחרון הפקידים שעובדים בנושא, יש הצהרות של שר ומנכ"ל שלא מגיעות לשטח.

אוסקר אבו ראזק: זה יגיע.

מל פולישוק-בלוך: צריך לקבוע נהלי עבודה ברורים, שכל אחד מעובדי משרד הפנים ידע מה הוא צריך לעשות, אחרת נצטרך להשתמש בשירותיו הטובים של נשיא אינטל.

מל פולישוק-בלוך: אמרת את הערתך כדי להראות על ראש פתוח בנושא עסקים אבל היא מעידה על הכלל שאם אתה לא נשיא אינטל ואין לך קשרים עם מנכ"ל משרד הפנים מאד קשה לך להסתדר בחיים.

מל פולישוק-בלוך: מאז שאני חברת כנסת, רוב הפניות שמגיעות אלי הן בענייני משרד הפנים ולא רק בענייני ברית המועצות לשעבר אלא גם מארצות הברית, ותושבים ותיקים שנולדו פה.

מל פולישוק-בלוך: יש זוג שאני מנסה לטפל בעניין שלו, שבאו מארצות הברית ועושים להם את המוות כבר שנתיים וחצי ואפילו יותר.

מל פולישוק-בלוך: אני מנסה לומר שצריכים נהלים ברורים ולא פרוטקציה.

מל פולישוק-בלוך: היום רק אם יש לך פרוטקציה ויש לך קשרים אז מתייחסים אליך, זה לקוי, היום יש לנו דיון על שחיתות שלטונית, זה חלק מהשחיתות השלטונית שאנחנו צריכים לבער אותה מתוכנו.

אוסקר אבו ראזק: עיתונאי שיודע שהוא צריך ויזה לישראל ובא בלי ויזה.

אוסקר אבו ראזק: .. רציתי להעביר מסר בדוגמא הזו שהנושא הכלכלי מאד חשוב לי, אין ספק שלא היה צריך להכניס אדם שבא בלי ויזה, אבל אני יודע שחברת HP חשובה לתרומה לכלכלת ארץ ישראל ורק בגלל זה סיפרתי.

מל פולישוק-בלוך: הגישה שלך לעסקים חשובה מאד.

מל פולישוק-בלוך: אם כבר אנחנו מזכירים עסקים אני רוצה להעלות נקודה נוספת שלא קשורה לנושא אבל קשורה לגישה של משרד הפנים.

מל פולישוק-בלוך: כל הנושא של שהות עובדים זרים בישראל צריכה להיות שונה מערכתית.

מל פולישוק-בלוך: אנשי עסקים בתחום היי טק ובתחום הרפואה ברמה גבוהה שבאים ותורמים לכלכלה ולמדע, פרופסורים שונים שמתייחסים אליהם כמו עובדי בניין פשוטים.

מל פולישוק-בלוך: צריך למצוא מדרג שונה והתייחסות שונה של עובדים ברמות שכר שונות.

מל פולישוק-בלוך: בסינגפור זו השיטה, יש עובדים זרים במדרג השתכרות שונה.

מל פולישוק-בלוך: אם אנחנו לא רוצים פועלים שיעבדו בבניין זה נכון, אבל אם מקבלים איש רפואה מיוחד או איש היי טק או כל אחד אחר שמועיל ומוסיף לחברה הישראלית, צריך לקבל אותו בזרועות פתוחות ולא להעמיס עליו קשיים.

מל פולישוק-בלוך: גם בזה אין עדין את הגישה הנכונה במשרד הפנים.

אוסקר אבו ראזק: לקחתי לתשומת ליבי.

אוסקר אבו ראזק: שינוי תרבות זה לא דבר קל, אבל בהחלט אני אומר שזה ייעשה והנושא יעבור שינוי מהותי.

אוסקר אבו ראזק: אני חוזר ואומר שעד יום הפקידות ביצעה את עבודתה לפי זווית הראיה שהייתה.

מנשה בר און: לגבי הוועדה שהממשלה החליטה ברשות שר החוץ, ישבנו בשבועות האחרונים, ואנחנו אמורים להגיש את ההמלצות לוועדה ובניהם יש המלצות לגבי מתן אשרות באינטרנט.

מנשה בר און: שמעתי בפעם הראשונה שכבר התקבלה החלטה.

אוסקר אבו ראזק: העברתי למשרד החוץ את הפרוטוקול שהיה ממשרד הפנים ומשרד התיירות.

ששי קציר: העניין יהיה צריך להיות מוכרע גם בממשלה.

יורי שטרן: זה חיובי?

מנשה בר און: כבר נעשו דברים חיוביים תוך כדי הדיון בדברים שמשום מה הם נעלמו מההתייחסות של כולם.

יורי שטרן: מה נעלם?

מנשה בר און: למשל מתן אשרות לתקופות ארוכות.

מנשה בר און: הדברים האלה נעשים.

יורי שטרן: היות ואני יזמתי את הויזות האלה ב- 98, הייתה החלטה של עד שלוש שנים לאנשי עסקים ובעלי משפחות לזכאי חוק השבות, בעל הרעיון היה הקונסול במוסקבה שאמר ש- 50% מהדברים שמטפלים בהם היו צריכים לעבור מסלול אוטומטי כי אלה קרובי משפחה מדרגה ראשונה שאין סיבה להשקיע בזה זמן.

יורי שטרן: אז כינסתי את פורום הויזות ובסוף סידרנו את זה.

יורי שטרן: מה שקרה בהמשך, בקונסוליות לא אמרו לאנשים שהם זכאים לקבל ויזות רב שנתית, שמרו את זה בסוד, כך היה עם קרובי משפחה שלי שלא ידעו והוציאו את זה בציפורניים, המדיניות הייתה להקשות ולא לתת את זה.

יורי שטרן: למה היית צריך לחדש את ההחלטה?

יורי שטרן: כי לא ביצעו אותה.

מנשה בר און: לא בשנתיים האחרונות.

יורי שטרן: אז התחלתם לחדש את זה כאשר כבר הייתה החלטה, יש פה משהו שלא נכנס לנוהל ביקשתי להוציא הודעה בכל השפות.

מנשה בר און: לא צריך להוציא הודעה, הקונסול צריך לתת את זה מיוזמתו, לא צריך שיבקשו את זה ממנו אם מדובר בזכאי חוק השבות ואנשי עסקים ידועים שמבקרים לעיתים קרובות בארץ, אני צריך לתת לו את האשרה בלי להגיד לו שהוא זכאי.

יורי שטרן: למה שהוא לא ידע?

מל פולישוק-בלוך: למה שזה לא יהיה שקוף, הזכויות האלה.

יורי שטרן: אני חוזר למה שאמרתי בתחילת הדיון, זה האינטרס שלנו להפריד בין תיירות לביקורי משפחות.

מל פולישוק-בלוך: זו גם תיירות.

יורי שטרן: זה סוג מסוים שממנו נוצרת התופעה של הישארות בלתי חוקית זה נכו לתת להם ויזה לתקופה יותר ממושכת, להקל עליהם ואולי גם לתת הנחה לאנשים האלה.

יורי שטרן: מצד שני, כאשר מדובר בתייר שהטיפול בו יהיה יותר קלה, הויזות הרב שנתיות זה מכשיר להקל על העבודה גם שלכם כקונסוליות וגם של משרד הפנים וזה אבסורד לא להשתמש במכשיר הזה.

יורי שטרן: אני לא רוצה שתהיו מוצפים בבקשות אלא שתוכלו לטפל בהם.

יורי שטרן: תוכלו לזהות גורמים לא רצויים במדינה בשביל זה לקונסול צריך זמן, ואין לו זמן כשהוא מטפל בכל הבקשות.

מנשה בר און: הרחבנו את זה גם לאנשים שבאים לתיירות רגילה לא רק תיירות עסקית וביקורי משפחה.

מנשה בר און: היום פועלים ברוסיה 80 סוכני נסיעות מטעמנו שמורשים לקבל בקשות לאשרה ולהעביר לנציגות.

מנשה בר און: ההנחיה שלנו לנציגות לתת את האשרה או את הסירוב תוך 72 שעות שיהיה לקונסול זמן לבדוק ולהחזיר את הדרכון עם הויזה או הסירוב, לגבי הסירוב זה כ- 1% מכלל הבקשות של הבודדים.

מנשה בר און: הבעיה שבדרך כלל היא של אנשים שפונים ברגע האחרון ורוצים ויזה הרבה לפני אלה שהגישו בזמן.

מנשה בר און: כאשר מדובר במשהו חריג אין לנו בעיה, אבל כאשר מדובר בשיטה יש לנו בעיה לתת את השירות בזמן אמת.

מנשה בר און: אנחנו לא מסרבים פשוט אי אפשר לבצע את זה, אם מדובר בחריג או פיקוח נפש זה מטופל גם תוך שעה.

מל פולישוק-בלוך: טיפלתי במקרה של אמא שהבן שלה נפצע בתאונת דרכים ולקח חודש עד שנתנו לה אישור ולבן שלה לא היה פה אף אחד.

מנשה בר און: אני לא מכיר את המקרה, בשאר מקרים, כמו למשל שלשום שנהרג אזרח ישראלי ממוצא רוסי שהוריו גרים ברוסיה ונאלצנו גם לפתוח את השגרירות בשבת על מנת לתת להם את הויזה.

יורי שטרן: גם אני יודע על מקרים נוספים שבהם עזרתם מיד.

יורי שטרן: מה עם אוקראינה.

מנשה בר און: פתחנו קונסוליה במולדובה שנותנת שירות של אשרות כניסה וטיפול באזרחים ישראלים ואין צורך שיבואו לאוקראינה.

מנשה בר און: הקונסול נוסע לשם פעמיים בחודש ואותו עובד מגיע כל שבוע.

יורי שטרן: רוב התלונות שאני מקבל זה על הקונסול בקייב.

מנשה בר און: אני לא קבלתי אף תלונה עליו, אני יודע שהוא עובד קשה, עובד נכון יסודי ולפי הקריטריונים שהמערכת מכתיבה לו, אני חושב שצריך להזמין את נציגי המשטרה שיאמרו את נקודת המבט שלהם לגבי אשרות, ואז אולי הדברים יהיו יותר ברורים.

מנשה בר און: יש עוד גופים שיש להם מה להגיד בנושא האשרות ולא תמיד אנחנו קובעים, אנחנו הרבה פעמים המבצעים של משרדים שאינם נמצאים פה וכדאי לשמוע אותם.

מנשה בר און: מדינת ישראל נמצאת במקום גבוה מאד בנושא סחר בני אדם למשל וזה גם משפיע עלינו מבחינת יחסי החוץ וצריך לקחת את זה בחשבון בקבלת ההחלטות לפטור כללי לאשרות או להקלות.

יורי שטרן: בשום מקרה שאני מכיר לא היה חשש לסחר בנשים, אלא סתם טרחה שהקונסול יצר.

מנשה בר און: אנחנו מוכנים לבדוק כל תלונה ולתקן אותה כדי לתת שירות יותר טוב.

מנשה בר און: הדברים ידועים לקונסולים, וצריך להבין גם את התנאים בהם הם עובדים.

מנשה בר און: הייתה כתבה בסוף השבוע בעיתון על הזיוף במסמכים באזורים האלה.

מנשה בר און: התנאים מאד קשים, הקונסול מתבקש לא לטעות ומהסיבה הזו הוא עושה את העבודה שלו טוב ולפעמים הוא מקשה.

מנשה בר און: פונים 200 איש ביום וכל מי שפונה מקבל תשובה באותו יום.

מל פולישוק-בלוך: הנתונים של למעלה מ- 20% מהתיירים, זה דבר שצריך להדאיג, איך זה במקומות אחרים.

יורי שטרן: זה לא 20% ולא מאה תיירים.

יורי שטרן: הבטחת לשלוח פקס על נוהל הגעה של חסידי אומות עולם ולא קבלתי.

מנשה בר און: שלחתי ואני אשלח שוב.

יורי שטרן: בכל אופן אוקראינה בעליה כלכלית, עם אחוזי צמיחה מאד גבוהים ויש להם כסף פתאומי, ואורח החיים שלהם עוד לא הסתדר לפרנסה גבוהה יותר ולכן הם מבזבזים אותו בקלות.

יורי שטרן: היום יש להם גם צמא לתיירות וגם יכולת לעשות את זה ולהקל על הגעתם זה יעד מאד חשוב זה לא כמו שזה היה לפני שנתיים שלוש.

מנשה בר און: לכן יש שם קונסול רק בשביל זה.

יורי שטרן: לגביו אני אומר לצערי שיש לי תלונות.

ששי קציר: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות שחשוב שנדע, קודם כל, בסיפור הזה אין טובים ורעים כל גוף שאמון על תחום מסוים בא ומציג את התחום.

ששי קציר: מנשה הזכיר שיש גופים נוספים ואנחנו כבר למעלה מחצי שנה עוסקים בסוגיה.

ששי קציר: זה התחיל מהצעה של משרד התיירות לפתור הדדית מויזות של רוסים וישראלים שמגיעים למדינות.

יורי שטרן: התפיסה הזו של משרד התיירות הייתה גורמת לתזוזה חיובית ביחסים שלנו אתם, ההשפעה שלה הייתה הרבה מעבר לעניין התיירותי ולכן במכלול השיקולים הייתי בלב שקט הולך על סיכון יותר גבוה של הישארות של אנשים פה על מנת ליצור מציאות טובה יותר גם בתיירות וגם ביחסים הכלכליים והתרבותיים.

יורי שטרן: לא הייתם היחידים שהתנגדו.

ששי קציר: בסופו של דבר הייתה החלטה שזה לא ריאלי שיהיה פטור מויזות אלא שיהיו הקלות כדי לאפשר לתייר הרוסי להיכנס בצורה קלה יותר.

ששי קציר: רק לפני חודש וחצי הייתה ישיבה על זה, הצגתי בה את הנתונים ויחד עם גופים נוספים התקבלה החלטה בממשלה שבראשות משרד החוץ תהיה ועדה שתכלול משרדי ממשלה נוספים וצריך לחזור לממשלה עם הצעות להקלות נוספות.

ששי קציר: זה מתקשר לאמירה שאנחנו לא מקיימים החלטת ממשלה.

ששי קציר: אנחנו בהחלט מקיימים החלטת ממשלה כי היא שלחה אותנו לעשות עבודה ולהציג את הפתרונות, עוד לא הגענו להצגת הנושאים.

ששי קציר: סמנכ"ל אירו-אסיה מרכז את העבודה, כמובן שגם באותה ועדה כל אחד השמיע את דעתו, וזה לגיטימי.

יורי שטרן: הייתם צריכים לגבש המלצות תוך חודש, אני מחזיר אותך חודש לפני כן, כאשר התשובה היחידה שנתתם למשרד התיירות הייתה לא, והחלטת הממשלה דברה על כן.

יורי שטרן: לא יכולה להיות תגובה יחידה של משרד הפנים, ואני שמח להבין שעכשיו זה לא רק לא.

ששי קציר: זה לא נכון, אם נאמר לא, הוא נאמר למשהו שביקשנו לקבל ואני לא יכול לפתוח את זה לדיון עכשיו, אבל חשוב לדייק בנתונים.

ששי קציר: אנחנו נציג את ההמלצות ובסופו של דבר הממשלה תחליט האם ניתן לעשות את ההקלות כפי שיומלץ ואולי מעבר לכך וזה לגיטימי.

ששי קציר: לכל החלטה יש מחיר וגם אם יש לה השלכות מרחיקות לכת, כולנו נקיים.

ששי קציר: החובה של כל גוף שאמון על נושא מסוים שיציג אותו, אני הצגתי את הנושא של השוהים הבלתי חוקיים וההערה של היועץ המשפטי לממשלה שנשמעה בממשלה, הייתה שגם כאשר אתם מדברים על הקלות, שימו לב שמנגד אנחנו צריכים להתמודד עם התופעה של שהייה בלתי חוקית.

ששי קציר: מה לעשות שיש מספר לא מבוטל של מי שנכנס באשרת תייר, גם מרוסיה וגם מחבר העמים, שמוצא לנכון להישאר.

ששי קציר: האחוז של הנשארים הוא לא מבוטל והנתונים שנתתי נכונים לנובמבר 2004 ואני מניח שאם הם השתנו, זה רק במעט.

ששי קציר: אני באמת מציע לא לצבוע שום דבר בצבע גזעני כי אפשר להגיד עלי שגם כשאני מטפל בעובדים סינים אני גזעני ואם אני מטפל בשוהים בלתי חוקיים ירדנים אז אני גזעני להם.

ששי קציר: זה לא רציני, ואני מאד מתקומם מול המכתב שכתב מר אביגדור ליברמן.

יורי שטרן: אם הייתה לנו אוכלוסיה של יוצאי סין מיליון איש אז הפגיעה בכל מה שנוגע ליחסים עם סין הייתה פגיעה ממוקדת באוכלוסיית יוצאי סין.

יורי שטרן: אבל לנו, פרט ליוצאי סין דוברי רוסית שבאו ב- 1950, אין יוצאי סין במדינה, ויש יוצאי רוסיה.

יורי שטרן: לכן כשאתה מתנכל - - -

ששי קציר: אני לא מתנכל לאף אחד, אני ממלא את תפקידי, אם יגידו לי לפתוח את כל השערים אני אפתח את כולם ואז יגידו שאני לא גזען.

ששי קציר: אני מתקומם על זה שאומרים שאני גזען גם במרומז, אני ממלא את תפקידי.

ששי קציר: הצגתי את הנתונים כי זו חובתי.

ששי קציר: המחיר מול התיירות והנושא הכלכלי אנחנו לוקחים בחשבון שיהיו שוהים בלתי חוקיים זה לגיטימי ואני הראשון שאמלא את ההנחיה אבל אין לצבוע את זה בצבעים גזעניים.

יורי שטרן: כשמבקר המדינה מדבר על קבלת החלטות ועבודת המטה בממשלה, בכלל, כל הזמן חוזרים לעניין של חלופות, לכל יעד יש כמה דרכים להגיע אליו.

יורי שטרן: אנחנו צריכים להתמודד עם התופעה ואף אחד לא יסתור את זה, התופעה קיימת וצריכים להתמודד אתה.

יורי שטרן: חלק מהתופעה היא תוצאה של המדיניות של משרד הפנים במשך שנים, שלא נותן לאנשים להיות עם הילדים שלהם ואז הם הופכים לשוהים בלתי חוקיים, רוב הבלתי חוקיים לא קבלו תשובה ממשרד הפנים במשך שנתיים או שלוש כשהויזה שלהם כבר פגה.

יורי שטרן: הדוח הפנימי שלכם מצביע על זה שכחדשות לבקרים שינו את הנהלים, פקידי מנהל האוכלוסין הפסיקו לתת תשובות כי הם פחדו שאם הם נותנים תשובה היום זה לא יהיה תקף מחר.

יורי שטרן: לכן חלק ניכר מאותם אנשים שאתה מצביע עליהם וזה הופך לנימוק נגד הקלות לתיירות מרוסיה, צריך להפנות את האצבע המאשימה למשרד הפנים שלא נתן תשובות והפך את אותם אנשים לבלתי חוקיים.

יורי שטרן: עכשיו הנתון ממוחזר והופך לכתב אישום נגד התיירות מרוסיה.

יורי שטרן: מה שנדרש מכם זה לא ללכת בצורה צרה אלא בצורה רחבה יש משימה להקל על התיירות שהממשלה אישרה את זה כהחלטה ואז לשבת במנהל האוכלוסין ולומר שקודם כל לא נסתפק באמירה סתם של 20% אלא נראה מיהם האנשים האלה, איך הם הפכו לבלתי חוקיים מה צריכים לעשות, והאם הדרך הטובה ביותר הוא להגיד לא?

ששי קציר: אני התנגדתי לנושא של הויזות, ההצעה הייתה שיבואו לארץ ואת המיון יעשו פה בשערי המדינה.

ששי קציר: התנגדתי לזה כי בסופו של דבר הכי חמור שיקרה שיהיו אנשים שעל פי כל דין לא ניתן להכניסם פנימה וכל זה יהיה בנמל התעופה ואני חושב שזה לא נכון ולכן התנגדתי לזה.

ששי קציר: עדיף שהדו שיח יהיה במדינת המוצא כי מי שיגיע לפה ונוציא אותו, זו גם פגיעה באדם וגם בשם שלנו.

מל פולישוק-בלוך: אי מבקשת לאזן, אני יכולה לתת כאן מספר שעות של ביקורת על משרד הפנים ופקידיה ואני לא יכולה להיות מואשמת בגזענות נגד רוסיה כי אבא שלי בא מליטא.

יורי שטרן: ליטא זה לא רוסיה.

מל פולישוק-בלוך: רוסיה הלבנה נחשבת?

מל פולישוק-בלוך: הזכרת את הסחר בנשים, אנחנו לא יכולים להתעלם מהעובדה שהסחר בנשים רובו בא מאותו מקום, מחבר העמים.

רפי בן חור: לא מרוסיה.

יורי שטרן: רוסיה מקומה אחר ומצבה הכלכלי שונה.

מל פולישוק-בלוך: לא אמרתי רוסיה.

מל פולישוק-בלוך: כשאני באה בטענות למשרד הפנים אני לא יכולה שלא לאזן את הדברים ולהגיד שיש לנו בעיה אמיתית.

מל פולישוק-בלוך: הנושא הזה זועק וצריך למצוא את האיזון הנכון ולשמור על עצמנו מאותם גורמים שליליים ולא להקל ראש.

מל פולישוק-בלוך: אני מסכימה אתך על המספרים, אבל אסור לשכוח את הבעיה.

יורי שטרן: בתחומי הפשיעה, גורמי הפשיעה יכולים לפרוש את דרכם כנגד כל המחסומים ועובדה היא שעם המדיניות הכי קשוחה שהייתה לנו בשנים האחרונות נגד תיירים משם, במיוחד ממולדובה שהייתה מדינה סגורה, כל אותן בנות הצליחו להגיע.

יורי שטרן: על מי זה חל?

יורי שטרן: בפועל מי שמשלם את המחיר זה לא הפושעים, הם יודעים להסתדר, יש גבול מצרים יש שוחד, כמו שנתקלנו בשורה שלימה של חשד למעשים פליליים בשירות הקונסולארי במשרד החוץ יגיע העת גם לנושא של סחר בנשים ויתגלו דברים.

יורי שטרן: אבל, האדם התמים שזו אישה יפה באותו גיל שיש לה סיכוי לעבוד, היא הקורבן.

יורי שטרן: לא זו שנשלחת באמת על ידי גורמי הפשע.

יורי שטרן: לכן השיטות האלה לא יעילות ואין ספק שמנהל האוכלוסים ומשרד הפנים עומדים על המשמר אבלה שאלה היא אם השיטות שנקטו עד כה הן באמת השיטות הטובות, הן שיטות עם הרב מיסים בצד השלילי ויחסית מעט תועלת בצד החיובי.

ששי קציר: אני רוצה להתייחס למה שנאמר שלמערכת שלנו צריך להכניס נאורות אני חושב שאמירה כזו צריכה להיבחן כי הצד השני של המשוואה זו אטימות וכל דבר אחר שאין בו נאורות.

ששי קציר: יש הרבה דברים תחת הכותרת של נאורות, אבל החקיקה מחייבת אותי לעשות צעדים מסוימים ואחרים סוברים שהחקיקה לא מתאימה.

ששי קציר: אמרתי במספר הזדמנויות שאני מזמין אנשים מהכנסת שיבדקו את הדברים ובמקום שצריך לשנות את החקיקה, תשנו את החקיקה.

יורי שטרן: הרבה מהדברים זה בנהלים לא בחקיקה.

ששי קציר: כל החלטה של השר בנושא נהלים, הכל מקוים.

ששי קציר: יש עובדים שלא כל כך מכירים את הפרשנות של הנהלים וזה אחד הדברים שאנחנו משקיעים המון מאמץ במערכת ההדרכה ויש מה לעשות אבל אני מציע לא לקחת את זה לכיוון שאין נאורות רק אטימות.

מל פולישוק-בלוך: תיקחו את הנהלים, תרעננו אותם תעשו אותם פשוטים עם פרשנות אחת.

מל פולישוק-בלוך: ששי קציר: אנחנו נמצאים בעיצומם של עדכוני נהלים, אני מקווה שעד סוף החודש הזה נשלים את העבודה ואת כל מה שהיינו צריכים לעדכן תוך הנהלים נוכל גם לפרסם לציבור וגם לעובדים שלנו כדי שהעובדים יוכלו לעבוד לפי נהלים מעודכנים.

רפי בלסר: השאלה אם אין שאריות מתקופת החשיבה של ש"ס

יורי שטרן: את ההתמקדות בש"ס תשאיר לחברי סיעת שינוי.

מל פולישוק-בלוך: זו תפיסת עולם איך רואים את הנאורות הזו.

ששי קציר: לגבי המועדים של הגשת הבקשות, היום מתקיימת אצלנו ועדה שבוחנת את המשאבים שלנו.

ששי קציר: אמרתי שאם רוצים להחליט על רמת שירות שונה, שימתינו רק יומיים למשל במקום עשרה ימים, אפשר לקבל גם החלטה כזו אבל חייבים לגבות אותה במשאבים.

יורי שטרן: נלמד מהרוסים, אם אתה מגיש יומיים לפני, אתה משלם כפול, ופחות מזה תשלם פי שלוש ופי ארבע.

ששי קציר: ההצעה הזו קיימת בנושא של מתן שירות ואני מאד מקווה שנצליח להעביר את זה בוועדת האגרות ובוועדת הכספים.

ששי קציר: זה אומר שאם תבוא בפרק זמן סביר יהיה תשלום סכום מסוים ואם אתה בא ברגע האחרון תשלם יותר.

אוסקר אבו ראזק: אי אפשר להציב תקציב ייעודי, אם תבקש, אתה חוסם מהלך.

יורי שטרן: אני לוקח את הצעתך לכיוון הפוך, כדאי ליצור אינטרס כלכלי בשירות הקונסולארי על ידי זה שגביית האגרות על אישורי הכניסה תהיה לטובת השירות.

מנשה בר און: השירות הקונסולארי האמריקאי הוא משק סגור, גביית האגרה על השירותים הקונסולאריים צריכה לממן את ההוצאות, הקונגרס והממשל האמריקאי לא מסבסד.

ששי קציר: לסיום אני רוצה לומר שבסופו של דבר אני מניח שבעוד כשבוע נבוא יחד עם משרד החוץ שמרכז את העבודה, נציג את ההקלות, מה שנקבל מהממשלה מבחינת הקלות אנחנו ניישם.

ששי קציר: הצענו, וכנראה שזה יתקיים, כשנצא כצוות לרוסיה לראות כל מיני סידורים.

יורי שטרן: תלכו למקומות שיש בהם בעיה, לא למוסקבה שזה טיול יפה אבל אין שם בעיות.

רפאל בן חור: הייתה לנו ישיבה מוצלחת אצל מנכ"ל משרד הפנים אשר ראה את החשיבות הכלכלית של נושא התיירות.

רפאל בן חור: 25% מהצמיחה שמדברים עליה נבעה כתוצאה מהתגברות התיירות.

רפאל בן חור: אנחנו ממשלה שכל הידיים יחד צריכים לפעול על מנת לעשות את הדברים בצורה מוצלחת כי אם אנחנו מדברים על בעיות רווחה קשות ובעיות של קבוצות נכשלות, אז ככל שנגביר את היכולת הכלכלית שלנו נוכל להתמודד עם זה.

רפאל בן חור: הבעיה היא שצריך למצוא את האיזון הנכון תוך לקיחת סיכונים ולא להיות שבוי בתוך חששות למרות שהם חששות אמת אבל לא להפוך אותם לגורם המרכזי.

רפאל בן חור: באחת מהישיבות נאמר על יד אחד מהעובדים, וראיתי שזה בא מליבו, הוא אמר הבעיה של סחר בנשים היא כל כך קשה שמבחינתנו אם לא תהיה תיירות בכלל, העיקר שלא יהיה סחר בנשים הוא מוכן לזה, והוא ממש התכוון לזה.

רפאל בן חור: מצד שני, הגישה שאומרת לאפשר לכל אחד להיכנס לארץ, צריך למצוא את האיזון ולבדוק את כל הנהלים מנקודת ראות כלכלית ונקודות אחרות.

רפאל בן חור: אם אתה יושב בוועדה כזו עם נציגים מכל המשרדים, הייתי היחיד שטען שצריך להקל מהצד הכלכלי כצד עיקרי, ולא יודע אם הייתי במשרד הפנים לא הייתי מדבר כמו האנשים ממשרד הפנים.

רפאל בן חור: נכון שעמדת השר לביטחון פנים חדה וחלקה, אני יודע שקיים גם מכתב של השב"כ שאמר שאין בזה בעיה, הנתון שאמר מנשה בר-און שרק אחוז אחד מסורב ברוסיה אומר המון.

רפאל בן חור: במכתב מציין מר קציר שמדובר על 20% מרוסיה השאלה אם מדברים באמת על אוכלוסיה של תיירים.

רפאל בן חור: יש שני גורמים, כאלה שבאים בויזת תייר אבל נכנסים לבקר משפחות או מקבלים מכתב המלצה מהארץ וכך הם מקבלים בקלות יותר את הויזה.

יורי שטרן: זה מתחיל בכך שאין ויזה מיוחדת לשם כך.

יורי שטרן: אומרים להם שיבקשו אשרת תייר וכך הם יגיעו ופה יטפלו בבקשות שלהם.

יורי שטרן: זו דרך שמשרד הפנים עצמו מנחה את האנשים ואז יש ערבוב של שתי אוכלוסיות שונות לחלוטין.

יורי שטרן: הם היו באים בדרך מסודרת של ביקור משפחות אם הדרך הזו הייתה מסודרת על ידי משרד הפנים אבל זו דרך של תייר והגשת בקשות בארץ והנתונים הופכים למה שהם.

רפאל בן חור: בניגוד למדינות אחרות, מעל ל- 80% מהתיירות מרוסיה היא תיירות בודדת מיוחדת במינה.

רפאל בן חור: נמצאים פה אנשי התיירות שיעידו שמדובר באנשים שמכניסים הרבה כסף וזה שונה מהקבוצות שבאות בצורה מאורגנת הם כ- 12% הם בדרך כלל לצרכים דתיים.

רפאל בן חור: ישנן טיסות שכר רבות שמגיעות מרוסיה - - -

יורי שטרן: יד אחת מוסיפה והשנייה גודעת.

אוסקר אבו ראזק: הידיים יעבדו ביחד

רפאל בן חור: נמצאים פה אנשי התיירות שכדאי שתשמעו אותם כי יש להם דעה מאד זהה לדעה של משרד התיירות.

רפאל בן חור: טוב שהגענו לנקודה הזו וטוב שמנכ"ל משרד הפנים רואה את זה בראיה הכלכלית הטובה, צריכים למלוא את האיזון איפה מתעקשים ואיפה נותנים לעסק לזרום.

רפאל בן חור: יש עוד שתי נקודות, בשירות המדינה אפשר לקבל החלטות, השאלה אם יש כלים על מנת לפתור את הבעיות.

רפאל בן חור: אנחנו טוענים שבקשות לויזה צריכות להיות באמצעות האינטרנט דבר שמנכ"ל משרד הפנים קיבל ועודד.

רפאל בן חור: השאלה מה יהיו המשאבים שהמדינה צריכה להשקיע על מנת שזה יצא לדרך בצורה הטובה ביותר.

רפאל בן חור: באותה מידה חשוב לדעת שמחלקת האשרות, גם פה בארץ זקוקה לעזרה וזה נכון שבערבי חגים אני מדבר עם ששי בטלפון והוא נחלץ להציל את המצב.

יורי שטרן: אני רוצה להפסיק אותך ולהגיד משהו לפני שמר בר און יוצא.

יורי שטרן: לדעתי הגיע הזמן להציב עמדה קבועה עם סמכות למתן ויזות בשדה התעופה.

יורי שטרן: זה קיים בהרבה מאד מקומות בעולם.

יורי שטרן: לפעמים אנשים מגיעים ממדינות, במיוחד במזרח הרחוק שפשוט לא יודעים שצריך ויזה לישראל, כי ישראל מבחינתם זה כמו אירופה.

יורי שטרן: לכן אין סיבה שלא יהיה נציג קבוע שיפתור את הבעיות הדחופות.

רפאל בן חור: ככה זה בשארם א- שיך.

ששי קציר: האשרה שניתנת לרוסים היא רק לשארם א- שייך.

יונתן הרפז: אני יודע על קבוצות פולניות שטסים לשארם א-שייך מכיוון שזה יותר זול והמטרה העיקרית היא לבוא לישראל.

יורי שטרן: מה זה שייך, אצל המצרים זה מוגבל בצורה כזו וזה לא אומר שאנחנו צריכים להיות כמוהם.

יורי שטרן: יש לא מעט מקומות בעולם, אוקראינה, קייב, ששם יושב נציג.

אוסקר אבו ראזק: מכיוון שהייתי בשארם אמרתי שצריך לראות מה זו פגישה כלכלית במדינה טוטאליטרית.

אוסקר אבו ראזק: פועל מצרי בקהיר משתכר 300 לירות מצריות בחודש ובשארם א-שייך מקבל 1500.

אוסקר אבו ראזק: המזנון בגודל מטר על מטר בקהיר הוא היה עולה 100 לירות מצריות דמי שכירות, בשארם 12,000 לירות.

אוסקר אבו ראזק: מיליון וחצי מצרים עובדים בתיירות בשארם א- שייך.

יורי שטרן: הלבנט זה מקום של סוחרים שתמיד ידעו למצוא פרנסה, לפעמים גם יש מאין ולבוא בגישה של שכל פשוט.

יורי שטרן: איך בנינו את הבירוקרטיה שמנוגדת לחלוטין לכל חשיבה כלכלית, שכל דבר אחר עולה על כלכלה, איך עוותנו את מוחנו?

יורי שטרן: אני חושב שהצבת עמדה כזו תפתור הרב בעיות.

יורי שטרן: כשאני מוציא קונסול ישראלי מהבית ביום שבת אני מרגיש לא טוב, כי אותו איש יכול לבוא והמקרה יכול להיות מטופל בשדה תעופה והרבה מאד פנצ'רים יהיה אפשר לפתור.

יורי שטרן: אני חושב שבסיכום בין שני המשרדים יכול להיות מוצב אדם שיהיה קבוע שם.

רפאל בן חור: העמדה הזו נדחתה על הסף.

יורי שטרן: אני מסכים עם ששי קציר שזה לא טוב להעביר את כל הטיפול לשדה התעופה, כי במקרים שטיפלתי שאנשים שהוחזרו עם ויזה, זה הכי אכזרי לכן עדיף לסיים את הטיפול שם.

יורי שטרן: אבל ליצור עמדה כזו למצבים של חירום שלא מספיקים לטפל בהם.

רפאל בן חור: זה קיים, יגאל דוכן עושה את זה.

ששי קציר: אני לא יכול להגיד לאנשים שאין לנו הסכמי אשרות עם מדינה אחרת, וכל מי שבא מאותה מדינה תכניס אותו.

ששי קציר: למקרים חריגים יש אחראי משמרת שיוצר קשר עם הממונים עליו ואם צריך להכניס את אותו אדם, אז מכניסים אותו.

יורי שטרן: אני מציע למסד את השירות הזה שיטפל בשוליים של זה ולא במסה הגדולה.

ששי קציר: זה קיים.

יורי שטרן: זה לא קיים כשירות כי הם פונים למנכ"ל ורק אחר כך מטפלים.

יורי שטרן: זה לא אדם שיש לו סמכות להחליט במקום ורק כשהוא לא מסוגל להחליט הוא יפנה אליכם.

יורי שטרן: פה, כמו שאמרה חברת הכנסת פולישוק, רק מי שיש לו את הטלפון עם הקו האדום מצליח, אני מדבר על שירות קבוע שקיים בהרבה מקומות בעולם שמטפל במקרים חריגים כאלה.

ששי קציר: אני יכול לתת לך דוגמאות שאני מטפל בהם, שזה קיים.

יורי שטרן: אבל אני מדבר על בלי התערבות שלך.

ששי קציר: יש אדם שבמדינה שלו הייתה הידברות שהוא צריך ויזה והוא קבע עובדה ונכנס למדינה, תוציא אותו או לא?

ששי קציר: הוא יכול להיות גם איש כלכלה, יש חוקים ואנחנו עובדים לפיהם.

יורי שטרן: הצורה בה זה קיים לא מספיק ממוסדת ונגישה, לא לכאלה שיכולים להתקשר לכם, אני מדבר על משהו ממוסד ומי שיגיד אם זה מספיק או לא יהיה משרד התיירות.

מנשה בר און: אתה לא יוכל להגיד לי תקיים את החוק אבל מצד שני, כל מי שיגיע, תפר את החוק.

יורי שטרן: זה אתם מייצרים את התקנות והחוקים.

יורי שטרן: אני נתקלתי במוסקבה בחברה שטפלה לי בויזה ובכרטיסים והשכילה לתת לי ויזה לתקופה שהייתה קצרה ביומיים מהכרטיס.

יורי שטרן: הגעתי לשדה התעופה ולא הוציאו אותי החוצה כי אמרו לי שהויזה שלי נגמרה.

יורי שטרן: הם עכבו אותי בגלל שהויזה נגמרה, נסעתי לנציג משרד החוץ ששינה לי בו במקום וחזרתי ונסעתי.

יורי שטרן: זה שירות.

מנשה בר און: זה משרד הפנים יכול לעשות.

יורי שטרן: אבל זה שירות ידוע ומסודר לא משהו תלוי בפרוטקציה.

יורי שטרן: קיום הקונסול ידוע אמרו לי ללכת לשם ולטפל בזה, זה משהו מסודר.

מנשה בר און: משרד החוץ מחזיק אדם באופן קבוע בנתב"ג, צמוד למשרד הפנים שנועד לפתור בעיות כאלה של אנשים שמגיעים ללא אשרה והסכמה שלנו.

מנשה בר און: אין לנו נציגות בכל העולם יש הרבה תיירים שמגיעים ואין להם אפשרות לקבל את האשרה בדרך.

מנשה בר און: אנחנו בתיאום עם משרד הפנים נותנים להם אישור בכתב שיש להם אשרה בשדה התעופה אחרי שהכול נבדק.

מנשה בר און: המכאניזם הזה קיים.

יורי שטרן: משרד התיירות הוא הגוף שיגיד כן או לא.

ששי קציר: זו לא הסמכות שלנו.

יורי שטרן: לא מבחינת הסמכות מבחינת זה שהוא הלקוח.

יורי שטרן: כחלק מההמלצות שלכם תבדקו האם יש מקום וצורך והצדקה להרחיב ולמסד את הפונקציה הזו בשדה התעופה.

גרי קליימן: אני מהאגודה הישראלית למען ילדים עולים.

גרי קליימן: באתי להציג אספקט נוסף, בעברי הייתי עובד משרד החוץ ושימשתי קונסול כך שאני מכיר את הנושא לעומק.

גרי קליימן: בנושא ילדים עולים וזכויותיהם, באגודה שלקחה על עצמה להגן על הזכויות שלהם אנחנו מקבלים עדויות של הורים שלא יכולים להגיע לבקר את ילדיהם, ובדרך כלל אבות גרושים כי האמהות הגיעו והאב לא יכול להגיע לבקר את ילדיו.

גרי קליימן: הסיבה היא שעל פי הנוהל הקיים, כדי לקבל אשרה מישהו צריך להזמין אותו דרך משרד הפנים, ההזמנה מגיעה לקונסוליה והקונסול נותן אשרה.

גרי קליימן: הבעיה שכשהוא גרוש אין מי שיזמין אותו.

גרי קליימן: הילדים קטינים והאישה לא רוצה.

גרי קליימן: הקונסול דורש ממנו את אותה הזמנה ממשרד הפנים, על פי הנהלים, והבעיה שאין מי שעשה את זה.

גרי קליימן: לצד זה שזכאותו לראות את ילדיו אינה מוטלת בספק, אין על זה ויכוח, המסקנה ההגיונית היא שבדרגה ראשונה כזו, בייחוד של ילדים קטינים, הנחיה פשוטה לתת אשרה בלי הזמנה היא הברירה היחידה.

גרי קליימן: אנחנו מכירים המון מצבים כאלה.

יורי שטרן: אני מוסיף את זה לאותה סוגיה שהעליתי בתחילת הדיון.

יורי שטרן: אני מציע למשרד הפנים להפריד בין הבעיות ההומניטאריות של קרובי משפחה לבין התיירות ולתת טיפול נאות לסוגיה ההומניטארית מבלי להקשות על הסוגיה התיירותית.

רפי גלס: יו"ר אגודת מורי הדרך בישראל.

רפי גלס: נושא הדיון הוא דעות קדומות ואפליה כלפי מבקרים והייתי נותן לזה תת נושא, זלזול מקסימאלי והתייחסות חיובית מינימאלית כלפי התייר מרוסיה.

רפי גלס: דרך הייסורים של התייר הממוצע מתחילה עוד מארצות המוצא, חבר העמים רוסיה אוקראינה, קבלתי אינפורמציה עדכנית מהקונסול ברוסיה שבאים תיירים לשגרירות, אחרי עשר שעות נסיעה ברכבת ונאמר להם שחסר מסמך, או שהויזה לא אושרה ולא אומרים את הסיבה.

רפי גלס: או שהתייר מגיע אחרי מסע ארוך ואומרים לו שהפקידה יצאה לסידורים, תבוא מחר.

רפי גלס: זה מאד מכביד על אותם אנשים שרוצים לגור, סליחה, לבקר בישראל.

אוסקר אבו ראזק: מה פרויד היה אומר על זה.

אוסקר אבו ראזק: ..

רפי גלס: במקרים אחרים אחרי שהם מגיעים לקונסול אומרים להם לחזור בעוד שבועיים.

רפי גלס: יש חוסר התייחסות מינימאלית לתיירים שרוצים לבוא לישראל.

רפי גלס: הנקודות שעולות מצד השגרירות היא של חוסר בכוח אדם ומציעים לתיירים האלה לעבוד אתם במשרד כדי להתגבר על הלחץ.

רפי גלס: לא ייתכן שיגידו לאנשים מהרחוב להיכנס ולמלא כמה טפסים.

רפי גלס: מעבר לכך יש את עניין השאלונים - - -

יורי שטרן: בזמנו ביקשתי מגורמי התיירות המלונאים ולשכת התיירות הנכנסת לגבש מסמך המלצות.

יורי שטרן: אם היום יש את המהלך הזה, אז אני מקווה שיורחב ויכלול עוד מדינות.

יורי שטרן: אני מציע, זה לא שייך לדיון הזה וזה שייך לסוגיית התיירות, אני מציע שתציע הצעות משלכם לגבי המהלך כולו ולגבי עניינים ספציפיים, שבחלקם זה עניין המחלקה הקונסולארית ובחלקו ענייני ביטחון ישראל, אני מוכן להיות אחד המכותבים כדי לוודא שהדברים יטופלו.

ריטה דמידוב: שמי ריטה דמידוב ואני מנהלת מחלקת רוסיה במשרד נסיעות ואני גם נציגת התאגדות סוכני הנסיעות של רוסיה בארץ.

ריטה דמידוב: הייתי רוצה לפתוח בכמה נתונים, רק באפריל מאי שהייתה ירידה של כמות תיירים למצרים לטורקיה ולאירופה, הייתה עליה של פי שתיים לארץ.

ריטה דמידוב: דבר שני, לקחתי לבדיקה את הנתונים של משרד גדול ברוסיה, הייתה כמות תיירים פי שתיים בינואר פברואר ופי שלוש במרץ אפריל ממה שהיה קודם.

ריטה דמידוב: זה נגד כל הבעיות שהיו עם הויזות כי כרגע מקבלים ויזה ברוסיה תוך שלושה שבועות ויזות.

ריטה דמידוב: לגבי אחוז אחד של סירוב, את הסירוב הוא מקבל את הסירוב בדקה האחרונה.

ריטה דמידוב: הוא מחכה שלושה שבועות ורק בדקה האחרונה הוא מקבל את הסירוב.

אוסקר אבו ראזק: אי אפשר לתת בדקה הראשונה כי אז לא עושים עבודה.

ריטה דמידוב: בדקה הראשונה זה בסדר, בדקה האחרונה הוא כבר שילם על הכרטיס, עבור מלון.

יורי שטרן: אלה הדברים שכדאי לכם להציע כשינוי נהלים, תציעו כמה דברים לשיפור השירות.

ריטה דמידוב: בשמחה.

יוסי זלביט: נתקלנו במקרים שהגשנו את הבקשה אצלכם כמו שאמרתם 21 יום לפני.

יוסי זלביט: לא נענינו שלושה שבועות ואז הודיעו לנו שהנושא עובר למשרד החוץ בקייב עצמה.

יוסי זלביט: תשובות עד רגע זה אין לנו.

יוסי זלביט: הגשנו את הבקשה לכם, למלי, כנדרש, 21 יום.

ששי קציר: אי מציע שתכתוב אלי מה קרה ויכול להיות שנמצא מה קרה בנהלים.

יורי שטרן: תכתוב למנהל האוכלוסין עם העתק אלי.

יואב שליש: יואב שליש מחברת רג'ואן תיירות ונופש.

יואב שליש: אנחנו עוסקים בעיקר בתיירות מחבר העמים אחוזי האנשים שנשארים בארץ יורד מאחוז אחד, למעלה מ- 99% יוצאים מפה, מדובר בעיקר בקבוצות צליינים.

יואב שליש: אני נתקל בבעיה שכדי להתחיל להביא מסוכנים חדשים זה כמעט בלתי אפשרי, אומרים לי להוציא את הויזות דרך סוכנים קיימים שכבר עובדים אתי ואם אני משכנע חברה גדולה לעבוד עם הארץ הם צריכים לעבוד עם חברה שלישית כדי להשיג את הויזות.

יואב שליש: אני רוצה לשמוע שנתור יצטרכו להוציא את הויזות לסין דרך חברת דיזנהאוז שמתחרה אתם.

יורי שטרן: זו בעיה חמורה כי היא מקבעת את השוק כפי שהוא אם יש רשימה סגורה אז אין סיכוי.

יורי שטרן: אנחנו ברמת ניצולת נמוכה של התיירות משם מכל הסיבות האלה ויש סיכוי לפריצת דרך אבל פריצת דרך קודם כל מחייבת הליכה לגורמי תיירות נוספים בנוסף לאלה שכבר עובדים אתנו.

ששי קציר: הנושא הגיע אלי, אין מניעה שחברות נוספות ייכנסו, אבל כל חברה שמגיעה לראשונה אנחנו מתאמים אתה את כל סידורי העבודה, ואחרי שאנחנו מתאמים את סידורי העבודה והיא נרשמת אצלנו, הם יכולים להגיש את הבקשות.

יואב שליש: אני חברה שעובדת, אני מדבר על חברות ברוסיה.

יורי שטרן: השגרירויות פתרו את הבעיה שלהם על ידי זה שהן מתקשרות עם רשימה מסוימת של סוכנים רשמיים מקומיים.

יורי שטרן: אם אנחנו רוצים להגדיל את התיירות אנחנו צריכים להכניס גורם נוסף.

יורי שטרן: במיוחד במדינות כאלה שכל אחת היא מדינה בפני עצמה והחברות אינן דווקא פדראליות, יש הרבה חברות מקומיות, כמו הקבוצה מאוקראינה שטיפלתי באמצעותך, היא באה מחברת תיירות חדשה, בשגרירות לא הכירו אותה וזהו זה נגמר, זה לסגור את השוק.

יורי שטרן: השיטה צריכה להיות שגם לחברות החדשות יש סיכוי ואם יישארו ממנה שלושה אנשים פה, בפעם הבאה יהיה לה יותר קשה להגיש.

יורי שטרן: אבל לא למנוע ממנה את הצ'אנס הראשון.

ששי קציר: מדובר בהרחבת הרשימה של 80 הסוכנים.

יורי שטרן: לא להרחיב פשוט להפוך אותה לפתוחה

יואב שליש: אני לא מדבר רק על סוכנים אלא גם על גופים כנסייתיים דתיים למשל שעובדים אתנו, למשל כנסיה חדשה שלא שלחה את הצליינים הנה אני לא יכול לעשות את זה.

יואב שליש: הצורה שאני מתחייב כביכול כלפי משרד הפנים מתנהלת ככה, אתה צריך להתחייב והוא צריך להתחייב ואם משהו לא מסתדר אתה לא תקבל את הויזה.

יואב שליש: אני, עם אחוזים כאלה לא אקבל יותר ויזות, אני לא אוכל לעבוד ואני אסגור את החברה.

יואב שליש: דבר נוסף, יש מצבים שאני רוצה לערער על החלטות וצריך למצוא הליך זריז לזה.

יואב שליש: דבר נוסף אחרון לגבי הקריטריונים, אומרים, הוא צעיר אני לא נותנת לו אשרה, צריך להיות לזה קריטריונים.

יואב שליש: מאיזו שנה?

יואב שליש: מה צריך להיות כשהוא צעיר כדי להיכנס?

יורי שטרן: שלי, מנהלת לשכתו של מר קציר, הבטיחה לשלוח לי קריטריונים לפני חודש ואני עדין מחכה להם.

ריטה דמידוב: אנחנו מחכים לקריטריונים כבר כמה שנים.

יורי שטרן: צריך שתהיה שקיפות.

יורי שטרן: הסוכנויות שלנו מתלוננות שהם חיים באי ודאות.

יונתן הרפז: אני מייצג את התאחדות המלונות, בדקתי את נושא האפליה, הרגשנו אותה יותר לפני כמה שנים בנושא של הויזות, המלונות מרגישים את זה פחות ועל כך צריך לברך.

יונתן הרפז: אני מצטרף לביקורת שהייתה פה בנושא הקשיים, הבנתי שיש קצת יותר קשיים בנושא קבוצות.

יונתן הרפז: אני רוצה להדגיש שמבחינת ההערכות שיש למלונאים, התנועה הקבוצתית תגדל עם השיפור במצב הכלכלי של האזרח ועם ההשתחררות מכבלי הקומוניזם והיציאה לחופש דתי.

יונתן הרפז: לכן אנחנו מתכוננים להתגברות הקבוצות הצלייניות וקבוצות בכלל לכן אנחנו מאד ממליצים להקל בנושא של הקבוצות, כי בנושא האינדיווידואלי יש כסף והם מוצאים פתרונות.

יונתן הרפז: הנושא של טווח האישורים בקבוצות, שמתארגנות יותר זמן, הוא יותר קריטי.

רפי גלס: על דרך הייסורים שהתייר עובר נוספים קציני הביטחון בכניסה וביציאה מהארץ.

יורי שטרן: זה לא שייך לאף גורם שמיוצג פה.

ריטה דמידוב: היה בלגן במשרד הפנים בקשר לספירת קבוצות שיוצאות מהארץ.

רפאל בן חור: כל קבוצה שיוצאת צריך להשוות אותה לקבוצה שנכנסת, בדרך כלל באים למשרד הפנים בנתב"ג מחכים עם כל הקבוצה ונציג של משרד הפנים סופר אותם.

יורי שטרן: זה מחזה לא נעים.

רפאל בן חור: לא נעים אבל הכרחי כדי לוודא שאכן הם יצאו.

רפאל בן חור: אבל מה שאמרת ריטה שבנתב"ג החדש היכולת של נציג משרד הפנים להגיע לכל קבוצה זה בלתי אפשרי ואי אפשר לדעת אם סופרים או לא.

יורי שטרן: זה פיגור שכלי.

יורי שטרן: בעידן המחשבים היום, אין בעיה בסוף המשמרת לבדוק מי יצא ומי לא.

יורי שטרן: בשביל מה להשפיל את האנשים ולעשות מהנציג שלכם שליח רץ.

ששי קציר: היום אנחנו מאשרים לקבוצה ויזה קבוצתית לפי רשימה.

ששי קציר: כשהם יוצאים אני צריך לבדוק את זה.

יורי שטרן: כשהוא יוצא מהארץ, מקלידים את השם שלו במחשב, אפשר להוציא את הרשימה בסוף היום ולהשוות לויזה הקבוצתית.

ששי קציר: הבעיה שאתה לא יכול לעשות את השייכות הזו לחברה, צריך להגדיר את זה בהתחלה וגם לא כולם יוצאים באותו יום.

ששי קציר: הנחיתי כבר שלמרבית הקבוצות לא יעשו בדיקה אלא רק בקבוצות שיש בהם נשירה.

ששי קציר: אני שמח מאד שלמרבית הקבוצות אין נשירה, חלק מאי הנשירה זה בזכות הבקרה שאנחנו עושים.

יורי שטרן: כאחד שדובר רוסית ראיתי את המראה המבזה והמשפיל הזה, מגיע אדם שלא יודע רוסית ובאנגלית רצוצה של שני הצדדים עושים את זה.

ששי קציר: ההידברות עם הסוכן.

יורי שטרן: זה קודם כל ביזיון למדינת ישראל ומשאיר טעם רע.

יורי שטרן: דבר שני, את היהודים אסור לספור לפי המסורת היהודית.

יורי שטרן: השיקול צריך להיות שיקול כולל לא יכול להיות שאתם רואים רק צד אחד מבלי לקחת בחשבון את שאר ההשלכות.

ששי קציר: השנה, ואני מקווה שאני מדייק בנתונים, הגיעו לכאן קבוצות מניגריה של כ- 10,000 איש.

ששי קציר: כל קבוצה שנכנסה, ליווינו אותה ומתוך כל ה- 10,000 נשארו 8 איש.

ששי קציר: אני רוצה לומר בוודאות שאם לא הייתה הבקרה הזו היה מספר גדול מאד ובשנה הבאה היינו מקשים יותר.

רפאל בן חור: ביקשתי אישור מיוחד לאפשר לסוכני הנסיעות לעלות למעלה ...

ששי קציר: זה לא קשור, זה קשור לרשות שדות התעופה ולהסכמים אתם.

יורי שטרן: למי שחושב חשיבה ממלכתית מה שנדרש מכל בעל תפקיד, מעבר למטרה הספציפית שלו צריכה להיות המטרה הכללית והיא, יותר תיירים.

יורי שטרן: הספירה הזו אולי מנעה ממספר אנשים להישאר בארץ, אבל מנעה ממדינת ישראל לקבל הרבה יותר תיירים.

יורי שטרן: כל הדברים האלה צריכים לעבור מסננת תיירותית.

יורי שטרן: אתה צריך לבדוק איך לעשות את זה מבלי לפגוע באינטרס אחר ואז להגיע לשיטה שהיא מקובלת ואתם קובעים את זה באופן חד צדדי.

חנה יזרעלוביץ: אני אציג בפני המבקר את תמונת המצב, אין לי התייחסות מיידית לנושא.

יורי שטרן: אני אבקש לשמוע את זה בכתב.

יורי שטרן: אני מודה לכולכם, אני מציע לגורמי התיירות להיות מעורבים כבר בשלב הזה עם ההמלצות שלהם שבחלקם נוגעות לאותו חלק ולחלקים שלא מיוצגים.

יורי שטרן: הבקשה היא להתחיל מיד באוקראינה ולטפל בזה עם גישה חיובית.

יורי שטרן: הצוות הבין משרדי הוא בעל ערך בשל עצמו ולא חייב להתקיים רק לפי החלטת ממשלה, אין להם בעיה להמשיך בדיון באותה מסגרת ולראות איך מקלים על אוקראינה.

יורי שטרן: מבחינת התהליכים לגבי כל החלטת הממשלה, משרדי הממשלה צריכים להציג חלופות ואם רואים שפתרון מסוים שמוצע הוא לא טוב הם צריכים להציע פתרון אחר ולא להסתפק בו, את השגת היעדים צריכים לבחון לפי כמה דרכים.

יורי שטרן: להשגת המטרה מכל זווית יש כמה דרכים ועל זה צריך לחשוב.

יורי שטרן: אני מבקש ממבקר המדינה להתייחס ספציפית לזה שלהרבה החלטות במדינת ישראל יש השלכה מגזרית עדתית לאומית הנוגעת לציבור מוגדר, לציבור ערבי, יוצאי ברית המועצות ציבור חרדי, כל ציבור שמקבל מכה קשה.

יורי שטרן: זה חייב להיות מרכיב בהחלטת ההחלטות, זה לא יכול לבוא רק אחר כך מתגובות הציבור.

יורי שטרן: אין בעיה לחשוב על זה מראש ולשקול בהתאם את ההחלטות.

יורי שטרן: תודה לכולם הישיבה נעולה.