ועדת הכנסת, כנסת 16, פרוטוקול מספר 174, 2004-11-09 10:00

רוני בר-און:  

רוני בר-און:  

מאיר פרוש: בטרמינל הנוכחי יש מספר רב של חנויות לקקהל הרחב.

מאיר פרוש: העובדה היא שהוא בנוי בטוב טעם בדרך שמושכת את הציבור להגיע לשם.

מאיר פרוש: ביום ראשון התבשרנו שהמונים באו לבלות בקניות הזה ולצפות במה שקוןרה בשדה התעופה.

מאיר פרוש: אני חושב שרשות שדות התעופה כתאגיד ממשלתי פועלת בניגוד למה שאנחנו יודעים על קניונים ברחבי הארץ.

מאיר פרוש: מבחינתנו, זה דבר חמור מאוד.

מאיר פרוש: אם זה יתפתח, זה יפגע גם בחנויות של לוד רמלה.

מאיר פרוש: אני מבקש שוועדת הכנסת תכיר בדחיפות.

מאיר פרוש: אני חושב שצריך להתייחס לקניון הזה אחרת מאשר לקניונים האחרים הנמצאים על אדמות קיבוצים, כיוון שהוא שייך לתאגיד ממשלתי.

מאיר פרוש: יש את השפיטה, שאני כן או לא מסכים איתה, אבל בוודאי שאנחנו לא צריכים להסכים לחילול שבת בהיקף כזה גדול, כפי שקורה בטרמינל 3.

מאיר פרוש: לכן, אני מבקש לאפשר לחברי לסיעה, הרב אייכלר, שיעלה את הנושא כהצעה דחופה לסדר היום.

נסים דהן: עם כל החומרה של העניין ועם כל החשיבות שהנושא הזה יידון בפרלמנט הישראלי, הנשיאות לא ראתה בזה דחיפות מיוחדת, והיא חושבת שהנושא הזה הוא חשוב וראוי שיעלה במסגרת הצעה רגילה לסדר ולא כהצעה דחופה.

נסים דהן: אין פה משהו מיוחד שהוא דחוף.

נסים דהן: שאר הדברים שאושרו בנשיאות, היתה להם דחיפות ממשית שהצדיקה את העלתם.

נסים דהן: העאלנו השבוע 6 נושאים במקום 5 נושאים, כך שאנחנו לא יכולים להוסיף עוד נושא.

נסים דהן: אני מציע למציע שיעלה את זה כהצעה רגילה לסדר, והנשיאות בוודאי תאשר את זה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת פרוש, האם אתה חושב שזהו נושא חשוב שלא יכול להיות מועלה בצורה של הצעה רגילה לסדר?

מאיר פרוש: אם היתה לנו סיעה של 40 חברים והמכסה השבועית שלנו היתה מאפשרת את זה, היינו משתמשים ב-10 דקות ולא רק ב-3 דקות.

מאיר פרוש: כדי לנושא כזה, אתה צריך להודיע על כך לנשיאות 10 ימים קודם לפחות.

מאיר פרוש: הנימוק הנוסף הוא, שאם זה יתווסף לסדר היום, יהיו רק שני חברים שיציעו את זה, הרב אייכלר והרב יאיר פרץ, כך שלא יהיה עומס גדול על סדר יומה של הכנסת.

מאיר פרוש: לכן, אני מבקש לאשר את זה.

מאיר פרוש: צריך לזכור, שמדובר בסמל שמקשר בין העם היהודי לקדוש ברוך הוא.

אחמד טיבי: האם יש מישהו אחר שרוצה להעיר?

אחמד טיבי: אם אין, אנחנו נצביע על כך.

אחמד טיבי: ה צ ב ע ה בעד- 4 נגד-אין נמנעים-אין ההצעה התקבלה.

אחמד טיבי: הכנת הצעות החוק הבאות לקריאה שנייה ושלישית: הצעת חוק יסוד: הכנסת (תיקון מס' 38) (זימון לוועדה של נושא משרה או ממלא תפקיד)-(כ/54) הצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 20) (זימון לוועדה של נושא משרה או ממלא תפקיד), התשס"ה-2004 (כ/54).

רוני בר-און: הנושא הבא הוא הכנת הצעת חוק יסוד הכנסת (תיקון מס' 38) (זימון לוועדה של נושא משרה וממלא תפקיד), והצעת חוק הכנסת (תיקון מס' 20) (זימון לוועדה של נושא משרה וממלא תפקיד) לקריאה שנייה ושלישית.

רוני בר-און: התקבלו 2 הסתייגויות.

רוני בר-און: ההסתייגות האחת היא של חברי הכנסת ברכה, מח'ול וטיבי, להצעת חוק הכנסת, תיקון מס' 20.

רוני בר-און: בסעיף 3א(ד), הם מתבקשים לקבוע כי המילה, "הקבועים", תימחק.

רוני בר-און: הם מבקשים שיאמר, "רוב חבריה".

רוני בר-און: חבר הכנסת טיבי, מדוע אתם רוצים שיאמר, "ברוב חבריה".

אחמד טיבי: כרגיל.

רוני בר-און: אבל אז יכול להיות רוב של 2 מול 1.

ארבל אסטרחן: אם אומרים ברוב של חבריה, הכוונה היא ל-51%.

רוני בר-און: זאת אומרת ש-11 חברים צריכים להצביע בעד הדבר הזה.

ארבל אסטרחן: דרישת הרוב הזו, היא כאשר זומן נושא משרה ולא הגיע לוועדה והוועדה יושבת ומחליטה להוציא דרישה שהוא יתייצב.

ארבל אסטרחן: השאלה היא איזה רוב נדרש לשם כך.

רוני בר-און: הכוונה היא לסנקציה על השר.

רוני בר-און: נאמר והזמנת את הפקיד והשר אמר לך שהפקיד לא בא אלא הוא בא במקומו.

רוני בר-און: הוועדה אומרת לשר שהוא יבוא ואתה תוכל לבוא יחד איתו.

רוני בר-און: אנחנו רצינו לתת לזה נופך של אחריות, כדי שאנחנו לא נעשה את זה ברוב מזדמן שמחליט להתעלל באיזה שר, לאחר שהשר הפעיל שיקול דעת ואמר שהוא בא במקום הפקיד.

אחמד טיבי: היא אומרת שצריך 11 חברים נוכחים.

ארבל אסטרחן: הסעיף משתמש פעמיים במונח, "רוב של חבריה הקבועים".

רוני בר-און: ומה קורה אם נוותר על המילה, "הקבועים"?

רוני בר-און: איזו דרמה תהיה?

אחמד טיבי: אין דרמה.

ארבל אסטרחן: אין דרמה.

רוני בר-און: אם כך אפשר לוותר על זה.

רוני בר-און: דלית, מה את אומרת?

דלית דרור: זה נעשה במתכונת חוק מבקר המדינה, סעיף 18 א'.

דלית דרור: גם שם נדרש רוב של חבריה ולא רוב מקרי של 2 מול 1.

רוני בר-און: אנחנו נצביע על כך.

רוני בר-און: ה צ ב ע ה בעד- 4 נגד- אין נמנעים- אין אנחנו עוברים עכשיו להסתייגות אחרת של חברי הכנסת בשארה, זחאלקה וטאהא, שמבקשים שבתיקון מס' 20 בסעיף 3א(ב), יהיה כתוב, "זימון לוועדה מוועדות הכנסת יעשה באמצעות או בידיעת השר".

רוני בר-און: הוא רוצה שהמילה, "באמצעות", תימחק.

ארבל אסטרחן: העוזר שלו אמר לי שהוא מבקש 3 הסתייגויות דיבור.

רוני בר-און: אני מבקש לקרוא את ההצעות ואחר כך נצביע על כך.

ארבל אסטרחן: התיקון הראשון הוא לחוק יסוד הכנסת שהנוסח המקורי שלו מופיע לפניכם ומצוטט במלואו, סעיף 21 (ב).

ארבל אסטרחן: הנוסח הקיים הוא, "בתקנון ניתן לקבוע הוראות בדבר סמכותן של הוועדות לזמן נושא משרה וממלא תפקיד בשירות המדינה, ברשות מקומית, במועצה דתית, בתאגיד שהוקם בחוק ובחברה ממשלתית.

ארבל אסטרחן: .." ההצעה היא שיאמר, "ועדה מוועדות הכנסת רשאית, במסגרת מילוי תפקידיה, לזמן נושא משרה וממלא תפקיד בשירות המדינה, ברשות מקומית, במועצה דתית, בתאגיד שהוקם בחוק ובחברה ממשלתית.

ארבל אסטרחן: .." בנוסף מוצע, שבמקום הסיפא של הסעיף שאומרת שהזימון ייעשה באמצעות השר הנוגע בדבר או בידיעתו ושהשר רשאי להודיע לוועדה שהוא יופיע, יאמר, "הוראות בדבר זימון והתייצבות ייקבעו בחוק".

ארבל אסטרחן: סעיף מס' 2 מציע לתקן את חוק יסוד הממשלה, כי יש בו כפל.

ארבל אסטרחן: בחוק יסוד הממשלה יש הוראה שאומרת שוועדה רשאית להזמין, במסגרת מילוי תפקידיה, עובד מדינה או מי שייקבע בחוק להתייצב בפניה.

ארבל אסטרחן: אם אנחנו עכשיו מסדירים את הנושא בחוק יסוד הכנסת ובחוק הכנסת, מוצע למחוק את ההוראה בחוק יסוד הממשלה.

ארבל אסטרחן: זה הסעיף המסמיך.

ארבל אסטרחן: ההוראות המהותיות נמצאות מעבר לדך, בסעיף שמוצע להוסיף לחוק הכנסת, בסעיף חדש לגמרי, כי היום הנושא לא מוסדר בחוק הכנסת.

ארבל אסטרחן: מוצע להוסיף סעיף שהכותרת שלו תהיה, זימון לוועדה של נושא משרה או ממלא תפקיד.

ארבל אסטרחן: כפי שאמרתי, בחוק היסוד מוזכרים מספר גופים שמהם אפשר להזמין נושא משרה, או כל גוף אחר שייקבע בחוק.

ארבל אסטרחן: מוצע לקבוע, שאותן סמכויות זימון תהיינה מוקנות לגופים האלה בנוסף לגופים שנקבעו בחוק היסוד, מועצה דתית, חברה ממשלתית, תאגיד ערוני וגוף שהועמד על פי חוק לביקורתו של מבקר המדינה.

ארבל אסטרחן: יאמר, כי זימון לוועדה ייעשה באמצעות או בידיעת השר הנוגע בדבר, ולגבי מי שאינו נמצא בשירות המדינה, באמצעות ובידיעת ראש הגוף שהמוזמן פועל בשירותו, ויצויין בו הנושא שיידון בוועדה.

ארבל אסטרחן: השר הממונה או ראש הגוף רשאי להודיע לוועדה לפחות 4 ימים לפני המועד שנקבע להתייצבות, והוא עצמו יופיע במקום מי שזומן, ויראו בהודעתו כאילו הוא שזומן.

ארבל אסטרחן: הוצע כי ייאמר, לפחות 4 ימים לפני המועד, ובמקרה ונמסר הזימון תקופה קצרה, אז מייד לאחר הקבלה.

אנה שניידר: זה הגיוני.

אנה שניידר: אנחנו ננסח את זה.

ארבל אסטרחן: על אף האמור בסעיף קטן (ג), שאומר שהשר רשאי להודיע, רשאית הוועדה ברוב של חבריה.

רוני בר-און: לא צריך את המילה, "של".

ארבל אסטרחן: רשאית הוועדה ברוב חבריה להחליט כי בנוסף לשר או לראש הגוף, יתייצב בפניה גם מי שזומן כאמור בסעיף קטן (ב).

ארבל אסטרחן: הוועדה תודיע על החלטתה למי שזומן אמור, וכן לשר או לראש הגוף, לפחות יומיים לפני המועד שנקבע לדיון בוועדה.

ארבל אסטרחן: מי שזומן לפי סעיף זה ולא הופיע בפני הוועדה, רשאית הוועדה ברוב חבריה לדרוש ממנו להתייצב במועד שתקבע, בזימון שייעשה לפי סעיף קטן (ב), לפחות 3 ימים לפני המועד שנקבע לדיון.

ארבל אסטרחן: זימון מהסוג הזה נקרא, דרישה להתייצב, והיא תהיה בכתב וחתומה בידי יו"ר הוועדה.

ארבל אסטרחן: מי שזומן לפי דרישה להתייצב ולא עשה כן ולא הראה טעם ראוי לכך, דינו קנס.

רוני בר-און: כמה מוגדר הקנס בחוק העונשין במצב בו לא הוגדר הסכום?

רוני בר-און: 61,500 שקלים.

רוני בר-און: יש כסף בשביל התקציב.

רוני בר-און: סידרנו עוד מקור הכנסה.

ארבל אסטרחן: בנוסף נאמר, ולא יזומן להתייצב בפני ועדה מוועדות הכנסת כל אחד מאלה, נשיא המדינה, יו"ר הכנסת, ובעניין של שפיטה, נושא משרה שיפוטית.

רוני בר-און: אולי נוסיף גם את מבקר המדינה.

דלית דרור: למה שהוא לא ייתן דין וחשבון?

דלית דרור: הרי הכנסת היא זו שממנה אותו.

דלית דרור: הוא זרוע של הכנסת.

דלית דרור: למה שהוא לא ייתן דין וחשבון בכנסת?

רוני בר-און: בסדר.

רוני בר-און: תרדו מהרעיון הזה.

רוני בר-און: אנחנו נצביע על התיקון.

רוני בר-און: ה צ ב ע ה בעד- 5 נגד- אין נמנעים- אין אני קובע שאנחנו מאשרים את הצעת חוק יסוד הכנסת (תיקון מס' 38-זימון לוועדה של נושא משרה וממלא תפקיד), וכן את תיקון מס' 20- זימון לוועדה של נושא משרה וממלא תפקיד.

אנה שניידר: אנחנו צריכים להתאים את התקנון.

אנה שניידר: ברגע שהחוק יעבור, אנחנו נגיש הצעה לוועדה להתאמת התקנות.

דלית דרור: מאחר ויש הסדר מקביל בחוק בחוק מבקר המדינה, צריך להתייחס ליחס ביניהם.

דלית דרור: לדעתי, הדרך לעשות זאת, היא לומר בסעיף 18א, על אף האמור בחוק מבקר המדינה.

רוני בר-און: הדברים נרשמו ויטופלו.