הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 41, 2003-08-12 10:00

גילה גמליאל: צריך לציין בצורה חיובית את שירות המדינה שבו מקנים לפי תקנות שירות המדינה לנשים את האופציה עד הגיע התינוק/תינוקת לגיל שנה, והצעת החוק שאני אעלה בתום הדיון כאן היום זה לאמץ את תקנות שירות המדינה ולהחיל אותו על כלל העובדות במגזר הפרטי.

גילה גמליאל: דבר נוסף שקיים בתקנות שירות המדינה, שלא קיים בחוק הקיים, זו האופציה לנשים שעובדות, לאוו דווקא במישרה מלאה, אלא שש שעות, גם לתת את האפשרות של שעת הנקה, וכאן אנחנו נעלה את זה לדיון ונראה את ההתפתחויות, ונראה אם יש מקום להעלות את הנושא הזה כחלק מהצעת החוק.

דורית ניסן קלוסקי: במשרד הבריאות אנחנו רואים בהנקה את התזונה המיטבית, חשובה גם לבריאות התינוקות ורואים את זה כחלק מזכויות האם והתינוק, חלק מזכויות הנשים שלנו ומבחינת האימהות יש כאן זכות לתזונה מתאימה, הזכות לבחור איך להזין את התינוק, הזכות לקבל מידע מלא ומהימן בתנאים מתאימים על מנת שתוכל לבצע את ההחלטות הנבונות וכמובן הזכות שברגע שבחרת משהו, ללכת על זה בתמיכת המדינה בעיקר כשזה כרוך בחיסכון וביתרונות גם למשפחה ולחברה.

דורית ניסן קלוסקי: הרבה פעמים חושבים שההנקה היא בין האם ותינוקה, אבל יש לזה השלכות חברתיות כלכליות נרחבות.

דורית ניסן קלוסקי: מבחינת ההנקה ובריאות האם, מאחר ואנחנו מדברים על נושא הנשים, אני חושבת שראוי לציין לשבח את העבודה שיפעת עשתה כהכנה, ההנקה ובריאות האם אנחנו רואים את הקשר להחלמה לאחר הלידה, חזרה למצב של לפני ההריון בקצב מהיר יותר, השמנה נמוכה יותר בהמשך חייהן של נשים שהניקו, דבר שמאוד חשוב ואנחנו עדים היום למגפת השמנה ותחלואה גוברת, הפחתת הסיכון לאוסטופורוזיס כשהסיכון גבוה ביותר לנשים שאף פעם לא ילדו, אחר כך לנשים שילדו ולא הניקו ובסוף הסיכון הנמוך יותר לנשים שהניקו.

דורית ניסן קלוסקי: זה מאוד חשוב, ההנקה מגבירה את בניית העצם, למרות הדעה הרווחת שאיך זה יכול להיות, היא מוציאה חלב, סידן, המערכת ההורמונלית שלנו כל כך חכמה שהיא מצליחה להביא יותר סידן לעצמות בתקופה הזאת ולבנות אותנו לעתיד.

דורית ניסן קלוסקי: הגנה ברורה כנגד סרטן שחלות, הפחתת הסיכון להתפתחות סרטן שד, ודבר מאוד חשוב זה העצמה.

דורית ניסן קלוסקי: יש הרבה מאוד עבודות שמראות שחיזוק הבטחון העצמי של הנשים, הגדלה של האסרטיביות, הפתיחות שלהן, נשים שהניקו התקדמו יותר טוב בלימודים, בעבודה וזה עשה להם משהו, הם הצליחו לתת מעצמן ולבנות את הראייה הכוללנית.

דורית ניסן קלוסקי: יש אחדות דעים בעולם, מה שפעם לא היה, ארגון הרופאים האמריקאי ממליץ על הנקה למשך כשישה חודשים, כל התוכנית האמריקאית, האירופאית, ארגון הבריאות העולמי, כולם ביחד אחרי הרבה זנים של פוליטיזציה של ההנקה, כולם הבינו שהנקה זה א' ב' והיום הנקה נכנסה לתוך הז'רגון הרפואי.

דורית ניסן קלוסקי: במשך שנים כרופאי ילדים חשבנו שזה מחוץ לתמונה, במשך שנים זה היה משהו כמעט מיסטי, היום אנחנו רואים את ההנקה כחלק בלתי נפרד, מקדמים את המחקר וברגע שהרופאים נכנסו לזה זה זוכה לקידום.

דורית ניסן קלוסקי: במדינות שונות כמעט ואין מידע לאומי על הנקה.

דורית ניסן קלוסקי: מידע מארה"ב מקורו בעיקר מיצרניות של תמ"ל (תרכובות מזון לתינוקות), זה השם שאנחנו מכנים את הפורמולות, וישראל היא המדינה היחידה שבה משרד הבריאות ביצע את "מבט להנקה".

דורית ניסן קלוסקי: בכל מקום אחר תמצאו ארגונים אחרים.

דורית ניסן קלוסקי: בנורבגיה בארה"ב ובישראל מוצאים שככל ששנות השכלת האם עולות, ככל שהכנסתה עולה, כך ההנקה עולה.

דורית ניסן קלוסקי: אוכלוסיה שמתחת לקו העוני, דווקא זו שזקוקה להנקה, היא זו שפחות מניקה.

דורית ניסן קלוסקי: העבודות מראות שמודל החיקוי בא מאחור.

דורית ניסן קלוסקי: במשך שנים הנשים שקידמו את השימוש בתרכובות מזון לתינוקות היו דווקא המעמד הסוציואקונומי הגבוה, יצאו לעבודה, שחרור וכו'.

דורית ניסן קלוסקי: אחריה חיקו אותם הנשים במעמד הסוציואקונומי הנמוך יותר.

דורית ניסן קלוסקי: הנשים שבמעמד הסוציואקונומי הגבוה בינתיים הבינו והפנימו את חשיבות ההנקה, התרומה לבריאותן ולבריאות התינוק והחברה, והנשים במעמד הסוציואקונומי הנמוך מחרות אחריהן.

דורית ניסן קלוסקי: זאת אומרת זה ענין של זמן ואנחנו צריכים הרבה עבודה לעשות דווקא בשכבות הללו.

דורית ניסן קלוסקי: בחרנו את נורבגיה ככוכב צפון, מין סמן כזה, לא בגלל שאנחנו נורבגים בישראל ודומים לנורבגיה בהתנהגות וכו', אלא בגלל שראינו את המודל הנורבגי כמודל מוצלח מאוד לחיקוי.

דורית ניסן קלוסקי: קודם כל הם הצליחו לעשות שינוי רציני מאוד בהעלאת שיעור ההנקה משנות ה60- עד ימינו.

דורית ניסן קלוסקי: מה שהוביל את זה היה מצע פוליטי של תנועות פמיניסטיות.

דורית ניסן קלוסקי: אני חייבת לציין אותך לשבח שאת עושה את זה, כי שם מי שהוביל את זה היו נשים בפרלמנט.

דורית ניסן קלוסקי: נשות הפרלמנט קבעו שהם יגיעו עם התינוקות למקום, התחילו נשים צעירות רווקות, התחתנו תוך כדי השירות, ילדו תוך כדי השירות בפרלמנט, והגיעו עם התינוקות, התחילו לקדם את זה בתוך הפרלמנט עצמו ועם ראש הממשלה שלהם שהיתה עד לאחרונה מזכ"ל ארגון הבריאות העולמי, היא היתה ראש הממשלה עשר שנים, היא היתה שרת הבריאות לפני כן, היא לקחה את זה כמודל לחיקוי את כל הנושא הזה והעבירה מסר ברור, הנשים צריכות לדאוג לזכותן להניק.

דורית ניסן קלוסקי: והובילה את זה בגדול.

דורית ניסן קלוסקי: בנוסף, הם הכלילו את החלב בתוך החישובים של התל"ג, חלב אם, ואז כל הגברים והתעשייה והמדינה שמלווה קדימה יכלה לראות שמה שאישה תורמת למדינה זה כסף רב.

דורית ניסן קלוסקי: אז לשחרר אותה מהעבודה אם היא בוחרת בכך, אתה מרוויח הרבה יותר לתל"ג.

דורית ניסן קלוסקי: יש לנו הרבה מאוד מכשולים ואתגרים בדרך לקידום הנקה בישראל.

דורית ניסן קלוסקי: קודם כל, מקצוע הרפואה שלא הכיר מספיק בחשיבות ההנקה ומתקני הבריאות שלא הציעו תמיכה מספקת נותנים עד היום, מנסים לאט לאט לקדם את זה וזה לא פשוט.

דורית ניסן קלוסקי: מכשלה גדולה מאוד, חברות שמייצרות תרכובות מזון לתינוקות עושות את כל המאמצים להפחית מחשיבות ההנקה על מנת לקדם את מכירת מוצריהם ושיעור הולך וגדל של אימהות שעובדות מחוץ לבית לא מקבלות תמיכה מערכתית או חברתית להמשיך בהנקה, ואלו מכשולים גדולים מאוד.

דורית ניסן קלוסקי: אנו מתייחסים לשד כאל סמל מין עם כל מה שמשת

דורית ניסן קלוסקי: מע מכך, ההנקה בפרהסיה, כל ההתייחסות לאיך אנחנו מתייחסים להנקה, לטוס במטוס כשאומרים לאישה מניקה לזוז הצידה כי הרעש עושה משהו לגברים שיושבים לצידה, חוסר יציבות כלכלית שקשורה בהעברת האופנה מממשלות לתאגידים, המספר הגדל של אוכלוסיה שעוברת ממקום למקום, כל המהגרים אלינו, העולים מאתיופיה למשל שמשנה להם את כל ההרגלים, את כל הדפוסים ופתאום בבת אחת נחשפים לים הזה של הפרסומות, וירידה במימון ארגונים שפועלים לקידום ההנקה והתייחסות אליהם כמשהו ממש מחוץ למערכת.

דורית ניסן קלוסקי: יש לנו הרבה מאוד מטלות ואלו רק חלק מהן, הארכת חופשת הלידה, זה דבר שזרקנו לחלל האוויר לפני כחצי שנה, זה זכה להתנגדות באופן מפתיע דווקא מכל מיני ארגוני נשים שלא רואים את זה נכון וצריך להדגיש שכשאומרים הארכת חופשת לידה זה מבחירה.

דורית ניסן קלוסקי: מי שרוצה להניק שתהיה לה את האופציה לבחור בהנקה.

דורית ניסן קלוסקי: לא חייבים לחייב כל אישה להניק, אבל מי שבוחרת בכך שתוכל לעשות את זה כמו במדינות הסקנדינביות ומדינות אחרות.

ירדנה קול: בעיה שני שנתקלנו בה, אנחנו ניסינו להוציא את כל החברות של תרכובות המזון, לא הצלחנו, הם ממשיכים לשלוח, ואם אפשר לקבל פה את התמיכה של משרד הבריאות בחקיקה להפסיק להיכנס לבתי החולים.

ירדנה קול: כבר לפני שנה התחלנו בפעילות בקהילה, אנחנו מעבירים הכשרה מאוד מסיבית אחיות בקהילה.

ירדנה קול: קורס יועצות הנקה הוא קורס מאוד יקר, אם אפשר לקבל מימון או למסד קורס כזה לאחריות בריאות הציבור כי הם האנשים המרכזיים שנותנים את ההדרכה, הם גם מחוייבות ואחראיות לעשות את המעקב.

ירדנה קול: הם לומדות הנקה אבל זה לא מספיק.

ירדנה קול: צריך לעשות את זה ממלכתי.

ירדנה קול: "טיפות החלב" עושות עבודת קודש, אבל הם מתעסקים בהרבה מאוד תחומים.

ירדנה קול: יש להם התפתחות, יש להם בדיקות ויש גם הנקה.

ירדנה קול: מספר שעות העבודה לא מספיקות מבחינת כמות הילדים שאמורים להגיע.

ירדנה קול: מאוד מומלץ לעשות ביקור בית לכל אישה שיולדת בשבוע הראשון או במשבר ההנקה.

ירדנה קול: משבר ההנקה יכול לנוע בין שבועיים לשלושה.

איילה בלאו: הנושא של פניות טלפוניות, המענה הטלפוני הזמין במיוחד בקטע של השבועיים הראשונים שהם הקריטיים לנושא של הנקה, ברגע שיש זמינות לתשובה שהאחות נותנת, זה עוזר הרבה מאוד לשמר את ההנקה.

איילה בלאו: לפני התוכנית רק 20% מהנשים פנו בפניה טלפונית לאחיות ולאחר ההכשרה של האחיות 60% מהנשים פנו לפחות פעם אחת, עוד 10% התקשרו לפחות פעמיים ועוד 11% התקשרו לפחות שלוש פעמים במהלך התקופה הראשונה.

איילה בלאו: 82% פנו בין פעם אחת ל3- פעמים לאחיות לייעוץ שזה עזר מאוד לשמר את ההנקה למשך שלושה חודשים ויותר.

איילה בלאו: האחיות שעברו את ההכשרה נתנו את הייעוץ של שימוש במרכז מידע תרופתי שנמצא באסף הרופא לאותם נשים שבמהלך השישה חודשים שהן מניקות קורה שהן לא מרגישות טוב והן צריכות להשתמש בתרופות.

איילה בלאו: אחת הבעיות הגדולות ביותר כשהן פונות לרופא דבר ראשון הוא אומר תפסיקי הנקה.

איילה בלאו: מתן המידע הזה שנתנו לנשים את המרכז מיידי זמין שהן לא צריכות לעבור שום קו נוסף אלא ישירות להתקשר לשם והם נתנו את המענה האם כשאני מקבלת תרופה מסויימת אני יכולה להמשיך להניק, זה עזר בצורה כזאת ש33%- השתמשו במידע הזה וזה עזר לשמר את ההנקה לתקופה ארוכה גם במצב שהאישה היתה חולה וקיבלה טיפול תרופתי כלשהו.

איילה בלאו: כשיש איזה שהיא דלקת בשד הנטייה הראשונה של הרופאים זה להפסיק הנקה.

איילה בלאו: זה שהכשרנו את האחיות והיתה אפשרות פנייה אליהן שימר יותר את המשך ההנקה גם לאחר מכן.

ליאת הולר-הררי: ניתן לעשות איזה שהוא קמפיין תקשורתי כנגד הקמפיינים שנעשים כל הזמן של חברות התמ"ל, שמדבר על יתרונות ההנקה ושאנשים יהיו חשופים לתמונות של נשים מניקות ולא של תינוקות שמקבלים בקבוקים ומוצצים.

ליאת הולר-הררי: לפני שמדברים על הארכת חופשת לידה, שיהיו תנאים שיאפשרו לנשים להמשיך להיניק, למשל לשאוב בעבודה.

ליאת הולר-הררי: כשיש התחלה טובה להנקה, אחר כך היא ממשיכה ללא בעיות, לכן חשוב לרכז מאמצים בימים הראשונים שאחרי הלידה, שאישה לא תשתחרר מבית חולים לפני שראתה אותה מישהי שמבינה בהנקה, יועצת הנקה מוסמכת, מישהי שעברה הכשרה, ותראה שהיא באמת מניקה כמו שצריך כדי למנוע טעויות אחר כך.

ליאת הולר-הררי: ונשים משתחררות והן חושבות שהכל בסדר ואחרי כמה ימים הם יכולות לגלות שהתינוק בכלל לא יונק או שיהיה להן פצעים בפטמות שזה מאוד כואב.

ליאת הולר-הררי: אישה אחרי לידה היא במצב שאין לה את הכוחות לגייס עזרה או לפנות לעזרה וככה זה דועך.

רונית כפיר: הקמפיין, בטלויזיה, של קסדה בראש טוב ידוע כקמפיין מאוד מוצלח, לפני עשר שנים ילדים לא היו חוגרים מאחור.

רונית כפיר: היום אין בכלל ספק שכיסא בטיחות זה דבר חובה לתינוק, אז יש ענין תדמיתי.

רונית כפיר: צריך להקצות את המשאבים לקמפיין בטלוויזיה של הנקה, לציין כמה זה בריא וכמה זה חשוב ויש למדינה להקצות את המשאבים לזה.

אורנה דיבון אופיר: לגבי תמיכה בנשים וקו חם או קו תמיכה, הרבה מאוד נשים זקוקות לזה, אחד הדברים שליגת לה לצ'ה עושה בארץ זה חצי שנה בשיתוף עם חברת שילב וכל מיני יוזמות מסחריות ויוזמות שבאות מהאימהות, אנחנו מפעילים קו תמיכה במשך רוב שעות היום שנשים מתקשרות אליו והקו כמעט קורס.

אורנה דיבון אופיר: נשים מתקשרות, אנחנו מדברים על 40-50 טלפונים במשמרת של שעתיים וחצי של נשים שצמאות וזקוקות למידע ותמיכה.

אורנה דיבון אופיר: הרבה מאוד מהמידע הוא חזרה לעבודה ואיך לחזור ולאפשר המשך של ההנקה, וכמובן שאלות נוספות על קשיים וצורך בתמיכה.

אורנה דיבון אופיר: זה מבורך והלוואי וגם המדינה תמצא דרך לממן יוזמות של אימהות שתומכות אחת בשניה.

דורית ניסן קלוסקי: יש לתת היתר לנשים להגיע למקומות עבודה במשך שנת החיים הראשונה עם התינוק צמוד.

דורית ניסן קלוסקי: אני חושבת שזה א' ב' שלנו כנשים.

איילה בלאו: מבחינת האחיות לא מספיק שאנחנו עושים פרוייקט.

איילה בלאו: הפרוייקט שהתחלנו איתו ב2000- אבל זה חלק מתוך תוכנית העבודה השנתית שלנו ואנחנו כל הזמן מתקדמים בבקרה ובדיקות ועידכונים כדי שזה יכנס כחלק מתוך ההנחייה בעבודה השוטפת עם הידע הבסיסי.

איילה בלאו: שזה לא יהיה שהאחיות יודעות ומנחות בצורה לא נכונה.

איילה בלאו: ברגע שזה חלק מתוך העבודה ואנחנו כל הזמן מתעדכנים, ההדרכה שנותנת אחות היא ההדרכה העדכנית ביותר כך שאי אפשר להגיד שהיא נותנת נתונים שגויים.

יהודית שרפמן: יש משהו שמפריע לי עם שדולת הנשים, אתם איתנו או נגדנו?

יהודית שרפמן: נשים לא רוצות לחזור לעבודה אחרי שלושה חודשים.

יהודית שרפמן: מי שכן תרצה היא תגיד אני חוזרת לעבודה והם חוזרות, יש כאלה שאחרי שלושה חודשים אומרות לא מתאים לי והם חוזרות.

יהודית שרפמן: יש הרבה שלא רוצות לחזור ומאריכות, מי שחוזרת מתוסכלת, בוכה על זה שהיא משאירה את התינוק, על זה שהיא הפסיקה הנקה.

גילה גמליאל: אנחנו נפנה למשרד הבריאות ולכל המנכ"לים של קופות החולים על מנת שידאגו לתקנים של יועצות הנקה מוסמכות ושאותן יועצות תהיינה זמינות בבתי החולים על מנת לאפשר הדרכה וכל אישה יולדת תקבל את ההכשרה על מנת שהיא תצא הביתה בידיעה ולא בסימוני וי על זה שהאחיזה נראית בסדר אלא ממש אחרי הכשרה וחשיבות ההנקה.

גילה גמליאל: כל אישה כחלק אינטגרלי מכל אותם דברים שהיא מקבלת תצטרך לקבל גם את ההסבר לגבי חשיבות ההנקה ואת הייעוץ לגבי אותם שבועיים בעייתיים של הסתגלות וגם שקופות החולים תיתנה אפשרות לקו פתוח בשבועיים האלה של זמינות של כל אותן יועצות שנשים תוכלנה לקבל את הייעוץ.

גילה גמליאל: אני מתכוונת ליזום חוק שהיועצת המשפטית של הועדה גיבשה אותו, בהיבט הזה של לאמץ את התקנות של שירות המדינה שמאפשר לנשים שעת היעדרות ביום במהלך השנה עד הגיע הילד לגיל שנה ולא כפי שמעוגן היום, שמאפשרים רק ארבעה חודשים מתום חופשת הלידה ואנחנו נדרוש תשעה חודשים מתום חופשת הלידה.

גילה גמליאל: אנחנו נפנה לכולם שבשנה הראשונה תינתן האפשרות שהילד יתלווה לאם לעבודה ולאפשר תנאים אופטימליים לנשים שתבחרנה שלא להביא את הילדים לעבודה, שינתנו כל התנאים האופטימליים לשאיבת חלב במהלך העבודה.

גילה גמליאל: נאמץ את הגישה ונפנה לשרת החינוך על מנת לכלול במסגרת הלימודים כבר מבתי הספר לחינוך לבריאות שגם שם יוצגו יתרונות ההנקה.

גילה גמליאל: ובמקום שהתמונות בספרים יציגו ילדים מחבקים בקבוקים יראו ילדים מחבקים אמא בצורה מסיבית.

גילה גמליאל: אנחנו נפנה לשר הבריאות על מנת שיצא קמפיין אולי בשיתוף עם הרשות לקידום מעמד האישה ממשרד ראש הממשלה, קמפיין הסברתי גורף בנושאים האלה.

גילה גמליאל: אני רוצה להודות לכם.