הוועדה לקידום מעמד האישה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 28, 2003-07-01 14:30

גילה גמליאל: בישראל ישנם 120 חברי פרלמנט ומתוכם 18 נשים.

גילה גמליאל: ברצוננו להביא לייצוג של 50%.

לקהה יאדאב: עיינתי בקורות חייך והייתי להוטה וסקרנית לראותך ולהקשיב לך, ומכיוון שרק קראתי עלייך, יכולתי רק לנחש.

לקהה יאדאב: אני מאוד שמחה שהניחוש שלי עלייך היה מדויק ביותר ממאת האחוזים.

לקהה יאדאב: ברצוני לברכך על כך.

לקהה יאדאב: כפי שאמרת, כיהנת כיושבת ראש מועצת הסטודנטים, ולאחר מכן ביקשת להיבחר לכנסת, משום שחשבת שניתן לשנות את המצב רק מבית הנבחרים, משום שזהו המקום היחיד בו ניתן להיאבק למען העם ולמען המדינה.

לקהה יאדאב: אם ברצוננו לשנות באמת את מצבן של השכבות או הקבוצות החלשות, עלינו לעבוד ברצינות, וניתן לעשות זאת רק באמצעות חקיקה.

לקהה יאדאב: אחרת, יישאר זאת בחזקת מס-שפתיים.

לקהה יאדאב: במדינה שנמצאת במשבר וזקוקה לשינוי כלשהו, כוחם של הסטודנטים הוא המשפיע ביותר.

לקהה יאדאב: אני משוכנעת שכל תנועה בעולם שמגובה על ידי סטודנטים, מיועדת להצליח.

גילה גמליאל: אני מסכימה לחלוטין.

גב' אמביקה פאנטה: אין לנו בית נבחרים בשלב זה משום שהוא פוזר.

גב' אמביקה פאנטה: אנחנו חברות האסיפה הלאומית.

גב' בישסווארה דהאל: התחלתי לעסוק בפוליטיקה בשנת 1969 משום שלמשפחתי ישנו רקע פוליטי רחב.

גב' בישסווארה דהאל: בעלי וחמי היו שניהם מעורבים בפוליטיקה, ובעלי אף נהרג במהלך פעילות פוליטית, כך שבשבילי הייתה זו שליחות.

גב' בישסווארה דהאל: בשנת 1990 התנועה לכינון הדמוקרטיה החלה לפעול בנפאל, משום שלפני כן הייתה זו מונרכיה; זו הייתה מערכת מונוליטית ללא אופוזיציה.

גב' בישסווארה דהאל: כל המפלגות, כולל זו שלנו, אוחדו, ובמהלך אותן 12 שנים הייתי מאוד מעורבת בפוליטיקה.

גב' בישסווארה דהאל: נבחרתי לאסיפה הלאומית והייתי חברה בכמה ועדות שבמסגרתן השתתפתי בועידות לאומיות ובינלאומיות.

גב' מאיאה תקאלי: קשה מאוד להתחקות אחר מקורות העניין שלי בפוליטיקה, משום שמשפחת אמי מעורבת בפוליטיקה, ולכן נקשרתי לתחום.

גב' מאיאה תקאלי: כל אחיי ואחיותיי הם פעילים פוליטיים, וחלקם אף היו אסירים פוליטיים.

גב' מאיאה תקאלי: הנני האחות הצעירה ביותר, ואי לכך חונכתי על ברכי הפוליטיקה מילדות.

גב' מאיאה תקאלי: לפני 21 שנים, בהיותי באוניברסיטה, נבחרתי לראשות אגודת הסטודנטים, והחל משנת 1975 הייתי נציגת המחוז שלי באגודה.

גב' מאיאה תקאלי: באותה תקופה המשכתי לעסוק בפוליטיקה.

גב' מאיאה תקאלי: הייתי גם חברה בארגון הנשים הדמוקרטי, וכעת אני חברת פרלמנט.

גב' מאיאה תקאלי: לפני שש שנים הפסדתי בבחירות, ולפני שנתיים נבחרתי פה אחד.

גילה גמליאל: נמצאת אתנו עו"ד קרן גאייר, שביקשה להציג כמה מהפרויקטים בהם היא מעורבת, הקשורים לנשים.

עו"ד קרן גאייר: אני עובדת ברשות לקידום מעמד האישה במשרד ראש הממשלה.

עו"ד קרן גאייר: הרשות הוקמה בשנת 1998, על ידי חוק שהועבר בועדה זו.

עו"ד קרן גאייר: אנו מטפלים בבעיות הנוגעות לנשים ברחבי המדינה ומנסות לקדם פרויקטים עבור נשים מרקע שונה, משום שכבכל מדינה, גם אצלנו ישנן בעיות שונות במגזרים השונים.

עו"ד קרן גאייר: השנה אנו שמים דגש על בתי עסק המנוהלים על ידי נשים, משום ששנת 2005 הוכרזה על ידי האו"ם כשנת העסקים הזעירים המנוהלים על ידי נשים וגם בגלל המצב הכלכלי הקשה בישראל.

עו"ד קרן גאייר: אנו מנסים לדרבן נשים להקים בתי עסק ומקומות עבודה חדשים.

עו"ד קרן גאייר: נושא נוסף שאנו שמים עליו דגש הוא העזרה לנשים; כל המחלות מהן סובלות נשים, כגון סרטן השד, וגם טיפוח המודעות לחשיבות של פעילות גופנית יומיומית – צעידה, ריצה, שמירה על דיאטה ועוד.

עו"ד קרן גאייר: אנו נאבקים גם במפיקים בתקשורת אשר לפעמים מצלמים פרסומת שפוגעת בנשים.

עו"ד קרן גאייר: אנו משתדלים לגרום לכל האנשים בישראל, כולל גברים, להפנים את משקלן של הנשים בחברה וכיצד יש להראות זאת בטלויזיה, ברדיו ובעיתונים.

עו"ד קרן גאייר: אנו מאמינים שכדי לבסס את מעמדן של הנשים, עלינו לרתום גם את הגברים למאבקנו.

עו"ד קרן גאייר: זו הסיבה שלשמה אנו מנסים לעבוד עם קבוצות של גברים אשר מאמינים שעל גברים לקחת חלק פעיל יותר במטלות הבית ולעזור לנשותיהם, כדי שאלו יוכלו לקחת חלק בעסקים ובכלכלה.

עו"ד קרן גאייר: ברצוננו לשמור על קשר עמכן, ואם יתאפשר שנפעל ביחד, אני בטוחה שיהיה זה שיתוף פעולה נחמד ופורה.

גילה גמליאל: תודה רבה, ועתה ציפי רון תציג את עצמה ואת תפקידה.

ציפי רון: אני גרה בירושלים ואני חברה בארגון הגג של ארגוני הנשים בישראל.

ציפי רון: אני ראש ועדת הסביבה.

ציפי רון: ארגון-גג זה כולל כמיליון נשים מכל ארגוני הנשים בישראל.

ציפי רון: אנו מתפעלים את מרבית המערכת החינוכית לגיל הרך, עבור ילדים עד גיל 4-5.

ציפי רון: אני עצמי חברה מאז שנת 1980 בארגון הנשים האקדמאיות בישראל, שם אנו מנסים לקדם נושאים עבור החברה בישראל, ובייחוד עבור נשים.

ציפי רון: ואם בעניין הסביבה, שהוא התחום המרכזי שבו אני מתמחה, ואני אף חברה במועצה הלאומית לאיכות הסביבה, שם אנו מנסים לקדם את תרומת הנשים לשמירה על הסביבה.

ציפי רון: לדוגמה, בעיית איכות המים, איך להשתמש בהם ואיך להגן עליהם; מערכת התחבורה הציבורית, משום שזהו נושא מרכזי עבור נשים.

ציפי רון: ערכנו דו"ח מיוחד על הזמן בין ועידת ריו (1992) לזו ביוהנסבורג (2002), בו הדגשנו מה תורמות הנשים, ומה עלינו לעשות כדי להגן על הסביבה ולהפוך את חיינו לטובים יותר ובריאים יותר.

גילה גמליאל: אם תרצו להציג את המדיניות בנפאל כלפי נשים, יהיה לנו העונג.

גב' צ'יטרה: לדעתי אתם בעמדה טובה מאתנו, משום שמתוך 120 חברי כנסת ישנן 18 נשים, כפי שהוזכר.

גב' צ'יטרה: אצלנו, מתוך 265, המספר המרבי אליו הגענו היה 21.

גב' צ'יטרה: יש בנפאל שני בתי פרלמנט – הבית העליון והבית התחתון.

גב' צ'יטרה: בבית התחתון ישנם 205 חברים, ובבית העליון ישנם 60.

גב' צ'יטרה: מתוך 205, אנחנו 12 נשים בבית התחתון, ונבחרנו ישירות על ידי העם.

גב' צ'יטרה: אולם כעת, כבר אין לנו בית נבחרים, משום שהוא פוזר, כך שיש לנו את הבית התחתון בלבד.

גב' צ'יטרה: בנושא של נשים בפוליטיקה בנפאל, אין זה מספק כלל וכלל, למרות שנראו שינויים ב-12 השנים שחלפו מאז שכוננה דמוקרטיה רב-מפלגתית.

גב' צ'יטרה: שאיפה זו יכולה להתממש רק אם נשים בכל מדינה תגענה לעמדות גבוהות ובכירות.

גב' צ'יטרה: כך, היעד הסופי שלנו הוא שינוי החברה כך שיתאפשר שוויון הזדמנויות, צדק חברתי, שום תחושת אפליה, שום תחושת נדכאות.

גב' צ'יטרה: המאבק של היום הוא זה, ועל הנשים, במיוחד בפרלמנט, להתאחד, לפעול מנקודת ראות משותפת כדי לשנות את מדינתם, ובאותה מידה את העולם.

גילה גמליאל: הרבה ישראלים צעירים נוסעים לנפאל לאחר שחרורם מצה"ל ואני אשמח לבקר שם.

אתי לבני: בנובמבר יתקיים כינוס של מנהיגות מכל העולם, בשאיפה להאיץ את תהליך השלום באזור.

אתי לבני: אולי תוכלו להצטרף גם אתן.

אתי לבני: אני שבה מכנס דומה, ושמתי לב שנשים יותר ויותר מבינות שכוח נשי מאוחד יוכל לקדם נושאים פוליטיים.