הוועדה המשותפת לעניין בית פרומין, כנסת 16, פרוטוקול מספר 1, 2004-02-23 16:30

יורי שטרן: הועדה משותפת לועדת פנים ואיכות הסביבה ולועדת חינוך תרבות וספורט ולכן אנחנו יו"ר עמיתים, חבר הכנסת אילן שלגי ואנוכי.

יורי שטרן: העברנו בכנסת בקריאה טרומית שלוש הצעות חוק על מוזיאון הכנסת, כולן בעלות אותו שם, עם הניואנסים השונים.

יורי שטרן: המציע הראשי הוא חבר הכנסת אילן שלגי יו"ר ועדת החינוך תרבות וספורט ויו"ר עמית של הועדה הזאת, ואני מציע שתציג את הצעת החוק שלך ומה משמעותה.

אילן שלגי: למוזיאון תהיה מועצה, יהיה לו ועדת מנהל, כאשר הרוב מבין 13 החברים במועצה יהיו חברי כנסת, יהיה גם בה ראש העיר ירושלים או נציגו ויו"ר המועצה יהיה אחד מחברי הכנסת.

אילן שלגי: הועד המנהל יהיה מורכב מבין חברי המועצה.

אילן שלגי: התקציב יהיה שנתי לפי הצעה שתוכן כל שנה ע"י הועד המנהל והיא תוגש ליו"ר הכנסת.

אילן שלגי: המקום מוסמך לקבל כספים ממקורות אחרים כגון תרומות, עזבונות ומענקים.

אילן שלגי: הסמכויות שבחוק יסודות התקציב נתונות לשר האוצר לענין גוף מתוקצב, לענין מוזיאון הכנסת תהיינה נתונות ליו"ר הכנסת.

אילן שלגי: יש פה גם מצב חוקי יוצא דופן ומעמד מיוחד שמבהיר שמדובר על מוזיאון של הכנסת, על שימור המבנה של הכנסת הראשונה.

אילן שלגי: אלה עיקר ההוראות של ההצעה.

דוד שימרון: היזם שזכה במרכז, מכרז רשמי של מדינת ישראל, מינהל מקרקעי ישראל, הרשות לפיתוח ירושלים, משרד האוצר, אילן רג'ואן, החברה שהוא הקים לצורך זה, חברה שהוא קרא לה חברת בנין הכנסת הישנה, זכה בבנין הזה ורצה עפ"י תוכנית בנין ערים שכבר היתה כחלק מהמכרז, תוכנית שהאדריכל דוד רזניק ערך אותה, להקים בבנין הזה פרוייקט יפה, לכבד את הבנין.

דוד שימרון: לפי תנאי המכרז הוא צריך היה להרוס את הבנין, אחת הדרישות במכרז היתה להרוס את הבנין.

דוד שמרון: הרצון הזה עוד היה לפני יוזמת החקיקה, לעשות בתוך הלובי של הבנין הזה ציון לקיומה של הכנסת.

דוד שמרון: יש רצונות חיוביים שלא מתממשים כמו שצריך אבל כאן היה רצון לעשות את זה כמו שצריך.

דוד שמרון: על רקע זה היזם פנה למומחה לשיחזור ולשיקום ולשימור, אדריכל קרויינקר, שעשה עבודה על הדבר הזה והציע הצעות איך אפשר מצד אחד לשמור על הבנין, מצד שני לפתח אותו ולקדם אותו.

דוד שמרון: על רקע הדברים האלה קרויינקר עשה את העבודה שלו ועכשיו צריך לחפש את הדרך, ויש נכונות מלכתחילה לחפש את הדרך איך עושים שיתוף פעולה, אבל השיתוף פעולה הזה צריך להיות שיתוף פעולה הגיוני.

דוד שמרון: אנחנו היינו במגעים מאוד חיוביים, מאוד ענייניים עם חבר הכנסת שטרן, כאשר הגישה של שני הצדדים היא גישה פוזיטיבית שמחפשת דרך.

דוד שמרון: לנו ברור לגמרי מי מטעמנו צריך לנהל את המו"מ, באיזה אופן צריך לנהל את המו"מ אבל אנחנו ציפינו ואנחנו מבקשים שמטעמה של הכנסת יהיה צוות כזה שנוכל לנהל איתו הידברות שתעשה שני דברים.

דוד שמרון: דבר ראשון תגדיר באופן ברור מה יקרה שם, לא מבחינת התכנים, מבחינת התכנים זה כמובן עניינה של הכנסת להחליט, אבל מבחינת היקף השטחים שימשו את המוזיאון, האופן שהפרוייקט ישתלב בפרוייקט המסחרי שיהיה לידו וכו', בכדי לשמור על זה גם בצורה מכובדת וגם בצורה ראויה ומצד שני היזם נכנס לפרוייקט הזה מתוך מחשבה כלכלית ולפי יוזמת מדינת ישראל שהוציאה את המכרז ולמצוא את שביל הזהב שניתן למצא אותו בכדי לבצע את הפרוייקט באופן נכון לשני הצדדים.

דוד שמרון: הדבר השני, לחפש ביחד את הפתרון הכלכלי הנכון שיאפשר מצד אחד באופן סביר מבחינת היזם לתרום את תרומתו לענין ומבחינת הכנסת לתרום את תרומתה לענין.

דוד שמרון: אני רוצה לחזור לענין הצעת החוק.

דוד שמרון: נניח לשניה אחת שבאופן שבטח לא קורה אף פעם בכנסת, מישהו בטעות היה מעביר את הצעת החוק הזאת כפי שהיא.

דוד שמרון: היא היתה עוברת כפי שהיא ועולה מכאן למליאה והיתה עוברת ואז החוק הזה לוקה, הצעת החוק הזאת לוקה בהתעלמות מהעובדה שהיה כבר מכרז, שהבנין נמצא בידיים פרטיות ברגע זה והוא לא מבטא בפן הקנייני את הענין הזה.

דוד שמרון: אני מוכן כמובן להעביר מסמך כתוב לאחר שאני אתייעץ גם עם הרשות לפיתוח ירושלים, אני אקבל מהם וודאי עצות מחכימות כפי שתמיד אנחנו קיבלנו עד היום, נוכל לנסח במקביל למו"מ שננהל גם סעיפים מתאימים בכדי להציע איך אפשר יהיה לשלב במסגרת הצעת החוק הזאת גם את שאלת הזכויות הקנייניות ואיך מסדירים את הענין הזה.

דוד שמרון: יש לי איזה מחשבה אבל היא ראשונית מדי בכדי להעלות אותה כאן ברגע זה.

יוסי פלדמן: אני לא רוצה להתייחס לדוגמאות של מומחים כי אפשר להביא מומחים נגד ואני לא רוצה להתייחס לשמות, אותו מומחה שקבע שאפשר גם להרוס את בית שוקן ושהתעלם ואחרי כן יצר תהודה בינלאומית כנגד זה, הציע את אותה הצעה.

יוסי פלדמן: אז לכן אני לא מתייחס למומחה אלא לענין.

יוסי פלדמן: אם תעיינו בהצעה שלנו, וזה אחד הדברים שאנחנו השקענו הרבה מחשבה והרבה דיונים עם הרבה אנשים, הבאנו מסכת של פעולות ודברים ואני אקרא רק חלק מהדברים, שניתן לעשות וראוי לעשות בבית מהסוג הזה.

יוסי פלדמן: אנחנו מדברים על ביקורים של תלמידים במבנה להכרת המקום ותולדותיו.

יוסי פלדמן: השתלמויות תלמידים מורים ומדריכי נוער.

יוסי פלדמן: מפגשים בין אוכלוסיות שונות, יהודים, ערבים, דתיים, חילוניים מרמות שונות של האוכלוסיה.

יוסי פלדמן: תערוכה מתמדת על תולדות הכנסת ותערוכות מתחלפות בנושאים שונים.

יוסי פלדמן: הרצאות של מומחים על משטר ופוליטיקה.

יוסי פלדמן: כיכר השוק, מפגש שבועי של אנשי מדע המדינה.

יוסי פלדמן: הייד פארק, מקום לתת לציבור להביע עמדה.

יוסי פלדמן: בסיס לערוץ טלוויזיה קהילתי.

יוסי פלדמן: קיום קשר עם תפוצות ישראל, קיום כינוסים ומפגשים בינלאומיים.

יוסי פלדמן: אלה רק חלק מהדברים.

יוסי פלדמן: לגבי המוזיאון, יכול להיות שיש בעיה שמוזיאון זה קטן על המקום ואני הצגתי כאן תפיסה הרבה יותר רחבה, הרבה יותר עשירה מאשר לראות תמונות על הקיר שגם זה צריך להיות שם.

יוסי פלדמן: לכן אני מציע שהמקום יקרא אתר הסטורי לאומי, הכנסת הראשונה.

1028: [ הפסקה בדיון, חברי הכנסת יצאו להצבעה ]

דנה אבידר: הממשלה עשתה שגיאה והציבור נענש והממשלה יכולה להגיד טעינו.

דנה אבידר: כמובן צריך להפקיע, אבל אם לא יפקיעו אני חושבת שהיזם יצטרך בוודאי לא לקבל דמי שכירות אלא להכניס את חלקו לקופה של אותו אתר מפני שהוא בזכות האתר הזה יקבל על החלקים הציבוריים של המבנה שהוא יקים, שה-16 קומות שבוודאי יהיו שם חנויות ובתי קפה, שאנחנו לא רוצים אותם.

דנה אבידר: בוודאי שהוא לא צריך לקבל כסף עבור שכירות, זה דבר שלא נשמע, מפני שגם נמכר לו במחיר מגוחך וגם עכשיו הוא רוצה במידה והממשלה תחליט שלא, גם שכירות.

דנה אבידר: אם אפשר היה קצת להמעיט את כוחם של הפוליטיקאים בתוך הגופים המנהלים ולהגדיל את כוחו של הציבור בועד המנהל.

אילן רג'ואן: אני מכבד את כולם ובכוונתי היה לשמר ולהגיע להבנה מאוזנת.

אילן רג'ואן: אני לא חושב שאני זה שיוצר ויכוח כאן, כי אם למדינה יש נכונות להשקיע במקום ולקדם אז אני נכון לשמוע ולמצוא משהו מאוזן.

אילן רג'ואן: גם לבנות לגם לפתח וגם לשמר וגם לעשות את מה שאפשר לעשות.

אילן רג'ואן: אני לא רואה כאן ניגוד, הרי כל הבעיה זה כמה המדינה מוכנה להשקיע גם באופן ראשוני וגם בהמשך לאחזקת הבנין הזה.

אילן רג'ואן: אני משעתי כאן כל מיני סכומים שנראים לי מגוחכים, לא בפיצוי שלי, בלי שום קשר, בתפעול.

אילן רג'ואן: אני שמעתי דברים אחרים מהאנשים שיושבים כאן שיש להם קצת נסיון שהם מדברים על חמישה מליון שקל בשנה או שלושה מליון רק תפעול של הנושא הזה.

אילן רג'ואן: אני יודע מה עלות השיפוץ, אני מכיר את זה ממקומות אחרים, וזה מספרים הרבה יותר גבוהים ממה שאתם חושבים ואני חושב שמה שאמרו בשקלים זה יכול לעלות בדולרים לשיחזור ובניה של דבר כזה, אבל זה לא הצד שלי כי לא אני עושה אותו.

ירון רביד: לגבי המהלך עצמו, בשלב מכירת הנכס ליזם והסיטואציה שבו היא נמצאת כרגע, אנחנו סבורים שכן כדאי ללכת למהלך של מו"מ בהסכמה ונראה לי שזה דבר שהוא אפשרי.

יורי שטרן: עו"ד רווה, מבחינת הגוף שיכול להיות צד במו"מ מול היזם, מה דעתך.

יורי שטרן: לגבי העמדה של האוצר, אנחנו נערב מחדש את יו"ר הכנסת ונשב יחד איתו ועם שר האוצר ואז נראה באיזה מגבלות נעמוד בהמשך.