ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 185, 2004-03-22 00:00

יורי שטרן: אני מבקש לפתוח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

יורי שטרן: חברי הכנסת טרם הגיעו ואני מקווה שהם יצטרפו בהמשך.

יורי שטרן: לראשונה אנחנו מציינים בכנסת את יום המים הבין-לאומי באירוע חגיגי שכזה ואני מקווה שזה יכנס למסורת כי נושא המים תופס, בעולם כולו ובמיוחד אצלנו, מדינה דלת משאבי מים, מקום יותר ויותר מרכזי, מכל הזוויות.

יורי שטרן: הזווית של הבריאות היא בוודאי החשובה ביותר מבחינתנו אבל יש גם זווית כלכלית, זווית חקלאית וזוויות נוספות.

יורי שטרן: האירוע שאנחנו משתתפים בו היום אורגן יחד עם משרד הבריאות והדגש המרכזי מטבע הדברים יהיה על הבריאות.

יורי שטרן: משרד הבריאות אחראי על התקינה.

יורי שטרן: אני חייב להגיד שבשנים האחרונות יש בהחלט החמרה בדרישות לטיב המים, לאיכות המים, שמשרד הבריאות מגדיר אותן.

יורי שטרן: זה תהליך מבורך מאוד.

יורי שטרן: אנחנו יודעים מה הן הבעיות ואילו בעיות אנחנו עוד נפגוש בעתיד הקרוב כאשר המאגרים של המים התת-קרקעיים יהיו הרבה יותר מזוהמים מאשר המקורות בהם אנחנו משתמשים היום.

יורי שטרן: בדלות האמצעים שברשותנו אנחנו חייבים להפעיל פתרונות נוספים.

יורי שטרן: חלק כבר הופעל, לפחות באופן התחלתי, כמו התפלת מים וייבוא מים.

יורי שטרן: על אף העלויות הגבוהות אני חושב שאילו צעדים נכונים מאוד.

יורי שטרן: בראייה ארוכת הטווח אנחנו צריכים לשמור טוב יותר על המים שלנו כערכי טבע.

יורי שטרן: אנחנו צריכים למשל להפסיק להשתמש במימי הירדן כדי שנוכל למלא מחדש את ים המלח ולשקם אותו ואז יהיו לנו מגבלות נוספות על שימוש במים.

יורי שטרן: לכן המקורות האלטרנטיביים האלה, גם אם הם נראים היום כיקרים מאוד ואפילו אקזוטיים, כמו יבוא המים – אנחנו אולי המדינה הראשונה בעולם שעושה את זה בהיקפים כאלה – כעבור כמה שנים הפתרונות האלה ייראו כנכונים ומוצדקים מאוד גם מבחינה כלכלית.

יורי שטרן: בעבודה שמשרד הבריאות עשה ועושה מגדירים את הדרישות למי שתייה הטבעיים וגם למים הממוחזרים אבל אין לנו עדיין עבודה שמתייחסת לאיכות המים המותפלים.

יורי שטרן: כאן אנחנו נהיה כנראה החלוצים בעולם כולו אם נתחיל לחקור את הנושא ולהגדיר את הדרישות לגביו.

יורי שטרן: גם המים שאנחנו נייבא עוד מעט מטורקיה, אמנם בתחילת הדרך משרד הבריאות היה מעורב בהגדרת התקנים והדרישות, הדרישות למכלים והדרישות למים, אבל נודע לי משיחות שקיימתי לקראת האירוע הזה שבשנתיים האחרונות משרד הבריאות אינו שותף בקידום ההצעה הזאת, במהלכים השונים הקשורים בה.

יורי שטרן: אני חושב שאנחנו צריכים לדרוש שאתם תהיה בחזרה בתוך התמונה כי המעקב שלכם והפיקוח שלכם חייבים להיות צמודים לאורך כל הדרך.

יורי שטרן: כאשר נקבל את המים האלה אנחנו נדרוש שאתם תבדקו אותם גם במקור וגם בתחנה הסופית שהיא מדינת ישראל.

יורי שטרן: הדרישות לאיכות המים הוגדרו בפעם האחרונה ועודכנו בשנת 2000 על-ידי הוועדה שהרכיב משרד הבריאות.

יורי שטרן: היום עובדת ועדה חדשה, ובראשה פרופ' אבנר עדין, והוא ירצה כאן עוד מעט.

יורי שטרן: אבל לפני פרופ' עדין, יש לי הכבוד להזמין את שר הבריאות, חבר הכנסת דני נוה, לשאת את דבריו, בבקשה.

דני נוה: שלום לכולם.

דני נוה: תודה לחבר הכנסת שטרן.

דני נוה: נמצאים איתנו גם חברת הכנסת לאה נס, ד"ר אלכס לבנטל ופרופ' עדין.

דני נוה: אני שמח לפתוח את הכינוס המיוחד והראשון מסוגו הזה.

דני נוה: אתם יודעים, זה בניין שבו הרבה דברים נשטפים במים כהרף-עין אז טוב לקיים איזה דיון שנוגע לאיכות המים האלה.

דני נוה: אם נחשוב על הדברים האלה, בעצם יש הרבה מוצרים ומצרכים שאנחנו יכולים להיות סלקטיביים לגבי צריכתם אבל יש מספר מועט של מוצרים מהטבע שאנחנו לא יכולים להיות סלקטיביים לגבי צריכתם, והמים הם בוודאי אחד מהם.

דני נוה: לכן לא בכדי ארגון הבריאות העולמי החליט להקדיש את יום המים השנה לנושא איכות מי השתייה שאנחנו שותים.

דני נוה: אני חושב שהדבר זה מקבל חשיבות מיוחדת במדינה שלנו בגלל ההתפתחויות שהזכיר חבר הכנסת שטרן בשוק המים בישראל.

דני נוה: אם זה נושא התפלת מי ים ואם זה נושא יבוא מים טורקיה.

דני נוה: הדבר הזה מחייב אותנו גם לרענון החשיבה בנושא התקינה וגם למחשבות בכל הנוגע לפיקוח על איכות המים האלה.

דני נוה: אם נוסיף לזה בעיות לא מבוטלות שמדינת ישראל מתמודדת איתן בכל הנוגע לאיכות מי השתייה הקונבנציונליים שיש לנו אז אני חושב שיש חשיבות רבה מאוד גם לדיון כאן היום בכנסת ובכלל לעיסוק שלנו בנושא איכות מי השתייה.

דני נוה: אני רוצה לומר לחבר הכנסת שטרן שההערה שלך על נושא המים בטורקיה היא בוודאי הערה חשובה מאוד.

דני נוה: לפעמים יש גורמים החושבים שאם משרד הבריאות לא יהיה אז המים יהיו בסדר.

דני נוה: הם יהיו בסדר בקטגוריות שהן מאוד-מאוד בעייתיות, כמו פרשייה אחרת שעלתה לדיון בממשלה לאחרונה.

דני נוה: הקימו צוות בין-משרדי שהגיע למסקנה שאפשר לפתור את בעיית כלובי הדגים באילת על-ידי העברתם לנמל אשדוד אך משום מה לא צירפו לצוות הזה את משרד הבריאות.

דני נוה: עד שלפתע יום אחד מישהו בא ואמר: רגע, יש אולי TBT במים האלה וצריך לבדוק אם ה-TBT מגיע לרמות שיש בהן סכנה לבריאות אם יגדלו שם דגים בכמויות גדולות.

דני נוה: לפעמים נוח לאנשים שמי שאחראי על בריאות הציבור לא יהיה נוכח בקבלת ההחלטות.

דני נוה: אנחנו אחראים על בריאות הציבור.

דני נוה: אנחנו לא מתיימרים להיות מושלמים ואני לא מתיימר לומר שאין מקום לשינויים ולשיפורים, יש מקום לזה, ויש מקום לרפורמות ולהפקת לקחים בכל מיני תחומים.

דני נוה: אבל יש גורם אחד במדינת ישראל שמופקד על איכות מי השתייה שלנו וזה משרד הבריאות.

דני נוה: אני שמח מאוד על ההחלטה שהתקבלה אצלנו לאחרונה להטיל על פרופ' עדין לעמוד בראש הוועדה החדשה שצריכה לבחון את נושא התקינה של מי השתייה שלנו.

דני נוה: אני משוכנע שפרופ' עדין יעשה עבודה מקצועית מצוינת שתוכל לקדם אותנו בכל הנוגע לאיכות מי השתייה בישראל.

דני נוה: עברתי כבר את מכסת 3 הדקות שבדרך כלל אחריהן כשעומדים באולם למעלה היושב-ראש סוגר את המיקרופון.

דני נוה: כפי שאתה יודע, חבר הכנסת יורי שטרן, חברי הממשלה יכולים לדבר בלי מגבלת זמן על-פי התקנון אבל אני לא אנצל את הפריבילגיה הזאת כאן.

דני נוה: אני מבין שיש כאן גם סטודנטים ואני מברך את הסטודנטים שנמצאים איתנו.

דני נוה: אני מבין שזאת תוכנית יחודית וראשונית ואני מברך אתכם ומאחל לכם הצלחה בלימודים שלכם.

דני נוה: אני מברך את כל הנוכחים.

דני נוה: אני מתנצל בפניכם שאני נאלץ לברך ובאופן לא מנומס לעזוב אבל מאחל לכם הצלחה ובהזדמנות הזאת חג שמח וכל טוב.

דני נוה: אגב, אפשר להגיד חג פסח כשר ושמח גם בהקשר למי הכנרת?

יורי שטרן: על זה יש ויכוח.

דני נוה: חג פסח כשר ושמח.

יורי שטרן: תודה לשר דני נוה.

יורי שטרן: הוא הזכיר את הקשר בין הכנסת לבין המים ואני אומר: בבניין הזה באמת טוחנים הרבה מים, ולפעמים מים עכורים מאוד, אבל נעשית כאן גם עבודה חשובה מאוד.

יורי שטרן: אני מברך את חברת הכנסת ד"ר לאה נס, יושבת-ראש ועדת המשנה לאיכות הסביבה.

יורי שטרן: בוועדת הפנים ואיכות הסביבה שאני עומד בראשה הקמנו ועדת משנה למפגעי איכות הסביבה שד"ר נס עומדת בראשה, ונושא המים, בין היתר, לא יורד מסדר יומה של הוועדה הזאת.

יורי שטרן: שכחתי להגיד לכם ברוכים הבאים אבל זה מובן מאליו.

יורי שטרן: נעים מאוד לראות כל-כך הרבה אנשים שעוסקים במים שלנו, שאנחנו אחר-כך שותים ולא יודעים למי להודות.

יורי שטרן: אני מזמין את השופט בדימוס שלמה שהם, נציב הדורות הבאים בכנסת, שצריך לדאוג שהמים יישארו לא רק לנו אלא גם לדורות הבאים שלנו ויהיו מתוקים ונקיים וטובים לבריאות.

יורי שטרן: בבקשה.

שלמה שהם: תודה רבה אדוני היושב-ראש, שלום לכבוד השר שכבר איננו, שלום לכל הנכבדים, איש-איש לפי כבודו.

שלמה שהם: כמה מילים קצרות לכבוד יום המים.

שלמה שהם: אחת הבעיות המרכזיות במדינה שלנו היא שהמדינה למעשה מצויה תמיד במרחב של הישרדות.

שלמה שהם: היא לא תמיד חושבת על העתיד.

שלמה שהם: אנחנו תמיד מגיבים למצב הקיים, ובדרך כלל קצת מאוחר מדי.

שלמה שהם: ישראל היא מדינה טובה מאוד בשואה ובתקומה אבל בתכנון ארוך טווח היא לא כל-כך מצליחה.

שלמה שהם: לצערי אנחנו רואים את זה לעתים גם בנושא המים.

שלמה שהם: אם נדבר היום באופטימיות לכבוד יום המים, ההתכוונות של הכנס הזה צריכה להיות איך לעשות את התכנון כך שהדבר הזה לא יקרה בעתיד.

שלמה שהם: קראנו היום ב"הארץ" ש"היה פתאום דיון על ההתפלה", וכך גם בשיחות שהיו לי עם נציב המים הבנתי שהתגובות הן מכאן לעכשיו.

שלמה שהם: אמרו שלא יכול להיות שהשנה תהיה שנה גשומה כי הסטטיסטיקה אומרת שבחמישים השנים האחרונות לא היו אף פעם שלוש שנים גשומות בזו אחר זו.

שלמה שהם: זה מראה לכם איך צריך לעשות נכון את התכנון לעתיד ואיך הסטטיסטיקה מכזיבה.

שלמה שהם: לא לקחו בחשבון שהעולם קיים כבר קצת יותר מחמישים שנים ומשום מה לא לקחו בחשבון שהדבר הזה סטטיסטית יכול לקרות והתכנון נעשה מתוך תכנון של אקסטרפולציה פשוטה מאוד, שהיום היא כברpassי בכל תורות החשיבה העתידית.

שלמה שהם: הדבר הבסיסי הזה נעלם מעיני אלה שמתכננים.

שלמה שהם: ואז כשיש פתאום שנה גשומה אומרים: אין בעיית מים.

שלמה שהם: שוכחים שאקוויפר החוף הוא אקוויפר מזוהם, שוכחים שיש לנו בעיה מצטברת, שוכחים שעיקר בעיות המים שלנו, כולל בעיות מי השתייה, התחילו דווקא אחרי השנים הגשומות לפני 5-7 שנים.

שלמה שהם: אני קורא אל כל המשתתפים כאן, ובוודאי לכל מי שעוסק בנושא המים – בואו נתייחס אל המים כאל משאב.

שלמה שהם: אפידוקלס אמר שהעולם מורכב מארבעה יסודות עיקריים: רוח, אש, מים ואדמה.

שלמה שהם: אנחנו מצליחים להרוס את כל הארבעה בדרך כלל.

שלמה שהם: אז אם היום אנחנו מתרכזים רק במים, בואו נסתכל על המים בראייה עתידית.

שלמה שהם: בואו נסתכל איך עושים תכנון ארוך טווח, שהמים גם בעוד עשר ועשרים שנים יהיו מספיקים בארץ הזאת, יענו על הביקושים ולא יהיו מזוהמים.

שלמה שהם: הדבר הזה נותן לנו איזה טווח של חובת זהירות גבוהה יותר ממה שנדמה לנו.

שלמה שהם: היה לנו למשל ויכוח מר ונוקב בנושא ההפלרה, והוויכוח הוא לגיטימי, אבל לא תמיד לוקחים בחשבון את המשמעות המצטברת לעוד 5 או 10 שנים, לא לוקחים בחשבון את המשמעות המצטברת של אותם זיהומים באזור אקוויפר החוף בעוד כך וכך שנים.

שלמה שהם: בעיניי הדבר הזה הוא חשוב ועל הדבר הזה באתי לדבר היום ולהתריע.

שלמה שהם: אני מקווה שבמסגרת יום המים כולנו ניתן את הדעת גם לשאלה על המשמעות המצטברת של זיהומים בתחום המים, ובמיוחד במי השתייה, לאורך זמן.

שלמה שהם: אני מברך את באי הכנס הזה.

שלמה שהם: תודה רבה לכם.

יורי שטרן: תודה למר שלמה שהם.

יורי שטרן: כפי שאמרתי, הוקמה ועדת מומחים חדשה לנושא המים, מי השתייה, ולשמירת איכות המים.

יורי שטרן: בראשה עומד פרופ' מהאוניברסיטה העברית, פרופ' אבנר עדין.

יורי שטרן: אני מזמין אותך, פרופ' עדין, לשאת את דבריך.

אבנר עדין: עד שהמחשב שלי ידלק אני יכול לומר לכם שהיום היה אמור להיות לי ראיון בטלוויזיה.

אבנר עדין: בבוקר התקשרה אלי הכתבת ואמרתי לה שאני מבין שיהיה לי מתחרה.

אבנר עדין: אז היא אמרה לי: כן, המתחרה של פרופ' עדין זה פרופ' יאסין.

אבנר עדין: האם המים שאנחנו שותים אכן ראויים?

אבנר עדין: אני מקווה שבסוף היום תהיה לכולכם תשובה בעניין הזה.

אבנר עדין: לפני עשר שנים בעיר מילווקי בארצות-הברית חלו 403,000 איש, הרבה אנשים אושפזו, כ-100 אנשים נפטרו והאשם בזה היה ה- bugהזה, הציסטה הזאת שאתה רואים על המסך, ה-קריפטו ספורידיה פרוום.

אבנר עדין: הגודל שלה הוא בסך הכול 3-6 מיקרון, כלומר 3-6 אלפיות מילימטר.

אבנר עדין: יחסית היא גדולה יותר מחיידק וגדולה הרבה יותר מווירוס אבל היא חדרה את כל מערכות הטיהור של מי השתייה שם.

אבנר עדין: ועדת חקירה שהוקמה אחר-כך  הראתה שבאיזה מקום התהליך שבו מוסיפים כימיקלים לפלוקולציה (שיקוע) לעזרת הסינון לא עבד, או שהעובד לא היה או שהכימיקלים נגמרו ועיר שלמה וגדולה היתה תחת מגפה.

אבנר עדין: חבר הכנסת שטרן, חברת הכנסת ד"ר נס, ידידי ד"ר אלכס לבנטל, קולגות, חברים, מהנדסים, מהנדסי משרד הבריאות ותלמידים יקרים, אני רוצה היום להניח לפניכם את הרעיון או את התיזה שיש לבחון ולעדכן את תקנות איכות מי השתייה בהתאם לשיטות הטיפול במים והספקת המים בישראל של המאה ה-21.

אבנר עדין: אני אציג את הדרישות ממי השתייה של כל אחד ואחד מאיתנו, כמה מילים על השיקולים בקביעת התקנים, אני אדגים – ויש כאן אנשים שלא כל-כך מכירים את שיטות הטיפול במים אבל ספציפית אתן דוגמה מישראל, ואני אתמקד בבעיות בישראל כיום, וכמובן מסקנות בסופו של דבר.

אבנר עדין: אנחנו דורשים מאיכות מי השתייה קודם כול בריאות, שיהיו מים בריאים.

אבנר עדין: יש לנו גם דרישות אסתטיות מהמים.

אבנר עדין: ישנן גם דרישות שקשורות לכלכלה ולהוצאת כסף, ויש גם דרישות משפטיות.

אבנר עדין: לגבי הבריאות – אנחנו לא רוצים שיהיו במים רעלים, אנחנו לא רוצים שתהיה למשל תופעה כמו שקרתה כשנמצאו לפני 4 שנים במאות קידוחים באזור המרכז חומרים מזהמים אורגניים שהמקור שלהם הוא שפכים תעשייתיים ודליפות דלק – והחגיגה עדיין נמשכת – ואנחנו לא רוצים שיהיו מתכות כבדות במים, כמו שנמצא בבאר מסוימת בחולון.

אבנר עדין: מבחינת הבריאות חשוב לנו גם כמובן שלא יהיו חיידקים ווירוסים, וגם אותן ציסטות או טפילי מעיים שראינו קודם.

אבנר עדין: חשוב לנו גם מבחינת הבריאות שלא יהיו מלחים שגורמים לשלשולים ולדברים מהסוג הזה.

אבנר עדין: אתם אולי לא זוכרים או חלק מכם לא יודע אבל אחת החטיבות שלנו נתקעה במלחמת ששת הימים בסיני בגלל שהם שתו מים מקומיים שהגוף שלהם לא היה רגיל להם.

אבנר עדין: אבל דבר לא פחות חשוב הוא שלעתים במים שאנחנו שותים חסרים מינרלים מסוימים שהם טובים לגוף האדם.

אבנר עדין: הדוגמה הכי פופולרית היא הפלואור.

אבנר עדין: בתקנות איכות מי השתייה נקבעה לא רק רמה מקסימלית, כמה כלור מותר, אלא יש גם רמה מינימלית, כמה כלור צריך שיהיה במים.

אבנר עדין: אבל יש גם שיקולים אחרים.

אבנר עדין: דיברתי על שיקולים אסתטיים, שהמים לא יהיו עכורים, שלא יהיה בהם צבע, אפילו צבע טבעי.

אבנר עדין: היום אותם שיקולים אסתטיים נהפכו לשיקולים בריאותיים.

אבנר עדין: העכירות של המים מייצגת חלקיקים במים שמפריעים לחיטוי של המים.

אבנר עדין: הרחקה טובה של עכירות המים במסננים משמעה שמרחיקים היטב את החיידקים ואת הווירוסים.

אבנר עדין: הצבע הטבעי של המים, חומרי הרקבובית, כשאנחנו משתמשים בכלור הם מתרכבים עם הכלור ויוצרים תרכובות שבריכוז גבוה מעל המותר יכולות להיות פוטנציאל לחומרים מסרטנים.

אבנר עדין: כך שהדברים הם לא כל-כך פשוטים היום, לאור הידע המדעי וההתקדמות של העולם בטכנולוגיות של טיפול במים.

אבנר עדין: ישנן בעיות כלכליות.

אבנר עדין: רבים מכם מוצאים בקומקומים ובמכונות הכביסה משקעים של אבנית.

אבנר עדין: אותם המשקעים קורים גם בצינורות אספקת המים והם מקטינים את גודל הצינור ואז צריך משאבות חזקות הרבה יותר בשביל לדחוף את המים דרך הצינורות האלה והרבה אנרגיה מתבזבזת, וכך גם בתעשייה.

אבנר עדין: כך שיש גם סיבות כלכליות.

אבנר עדין: החלדה וקורוזיה ופיצוצים בצינורות – בשנות השמונים התחילו פתאום להזרים בתל-אביב את מי הכנרת, מי מוביל ארצי בצנרת והמים האלה שלא מכילים הרבה סידן המסו את המשקעים שהיו בצינורות ופתאום פרצו מזרקות בכל מיני רחובות בתל-אביב.

אבנר עדין: זה היה מראה מרנין מאוד.

אבנר עדין: מדובר כאן על מיליוני דולרים שנדרשו כדי להחליף מערכות מן הסוג הזה.

אבנר עדין: אז יש סיבות כלכליות.

אבנר עדין: הדרישות שלנו מאיכות המים מהוות את הבסיס לקביעת התקנים, לקביעת התקנות.

אבנר עדין: אבל יש גם גורמים אחרים שבדרך כלל מממתנים את הדרישות וזה לא כל-כך משמח.

אבנר עדין: לדוגמה, על אף שיש התקדמות מדעית במכשור לבדיקה של חומרים במים עדיין לא הגענו לשיא היכולת.

אבנר עדין: כספית למשל היא מתכת שלא רצויה במים בכלל אבל עדיין יש תקן לכספית, זה לא אפס וזה לא אפס נקודה עשרה אפסים ואחד אלא זה אלפית אחת של מיליגרם לליטר.

אבנר עדין: עדיין יש שם מספר כי המכשור לא יכול לבדוק כמויות נמוכות מזה.

אבנר עדין: ישנם גם מניעים כלכליים נוספים.

אבנר עדין: אני חושב שראוי שאני אדבר על נושא החנקות, חנקות הניטרטים.

אבנר עדין: התפרסם על זה הרבה בעיתונות.

אבנר עדין: מה שמביא לריכוזי חנקות גבוהים במי התהום הוא דשנים או שפכים או חומר אורגני טבעי שמתפרק.

אבנר עדין: בעבר קבעו את התקן ל-90 מיליגרם לליטר בגלל מחלת הכחלת בתינוקות, בגלל התרכבות של החנקות עם ההמוגלובין שבדם והפרעה למעבר חמצן.

אבנר עדין: מאז ועד היום השתנו התקנים בעולם המערבי, באירופה ובארצות-הברית, למחצית מזה – 45-50 מיליגרם לליטר.

אבנר עדין: הוועדה שקבעה הקטנת ריכוז החנקות ל-70 מיליגרם לליטר בישראל קבעה את זה בשנת 2000 אבל היישום של זה יתחיל רק בעוד שנה.

אבנר עדין: הגורם הכלכלי בנושא הזה הוא הצורך בהקמת מתקני טיפול.

אבנר עדין: אם תסתכלו לדוגמה על הציור השמאלי בגרף הזה, הצבעים הכחולים הם האזורים באקוויפר החוף שלנו (אקוות החוף – כפי שקוראים לזה היום) שהם פחות או שווה לתקן האירופאי או האמריקאי.

אבנר עדין: כל השאר הוא מעל התקן הזה.

אבנר עדין: אתם רואים שאם נאמץ את התקן הזה אז יותר ממחצית בארות המים במישור החוף יסגרו.

אבנר עדין: משרד הבריאות סוגר מיד בארות שהן מעל התקן ובישראל אין מים, צריך לספק מים ולכן זה אתגר כלכלי רציני מאוד.

אבנר עדין: עד היום לא ירדנו לרמה הזאת, למרות שמחקרים שונים שנעשו בחולדות – עוד לא על אנשים – הראו אינדיקציות שבריכוזים נמוכים מ-90 מיליגרם לליטר נוצרות בקיבה בגוף תרכובות שגם עלולות להיות מסרטנות, אבל צריך לציין שאין לזה עדיין הוכחה מדעית חותכת מאוד.

אבנר עדין: עוד נקודה אחת לגבי השיקולים – זה גם מה שהציבור רוצה ולוחץ.

אבנר עדין: היום יש מגמה במדינות המערביות, והיא התחילה גם בישראל, נגד כימיקלים בכלל, בכל דבר – עגבניות אורגניות, ביצים אורגניות וכל מיני דברים מן הסוג הזה.

אבנר עדין: דוגמה טובה לנושא הזה זה הפלואור.

אבנר עדין: לקח הרבה מאוד זמן לשכנע ציבורים שונים בעולם הרחב, וגם בישראל, שהפלואור הוא טוב לבריאות וכדאי שיהיו ריכוזים מסוימים של פלואור במי השתייה באזורים שבהם הוא חסר.

אבנר עדין: פה היה לציבור, ולחברי הכנסת שעומדים מאחוריו, משקל גדול.

אבנר עדין: דיברתי על נושא הטיפול במי השתייה, הזכרתי אותו כמה פעמים.

אבנר עדין: עכשיו בואו נראה למה הכוונה כשמדברים על טיפול במים.

אבנר עדין: אני יכול להביא דוגמה של אחד ממכוני הטיהור המתקדמים בישראל, מכון הטיפול במי השתייה של טבריה, מבלי לפגוע במקומות ובמכונים אחרים כמובן.

אבנר עדין: טבריה שואבת את המים שלה מהכנרת בעזרת משאבות.

אבנר עדין: המשאבות הללו שואבות את המים והם עוברים דרך מסנני רשת שצריכים לתפוס כל מיני גופים גדולים יחסית, שלא יכנסו לברזים, שלא ייצא לנו איזה דג קטן כשאנחנו פותחים את הברז בבית.

אבנר עדין: יש גם איזה חיטוי ראשוני של המים שלאחריו המים הולכים למבנה שבו יש מסנני חול ומסנני פחם.

אבנר עדין: כדי שמסנני החול יעבדו כמו שצריך מוסיפים למים כימיקלים שיגרמו לחלקיקים הקטנים והזעירים שישנם במים להתלכד לחלקיקים גדולים יותר שיסתננו כמו שצריך.

אבנר עדין: לאחר מכן הם מגיעים לדוודים גדולים מאוד שבהם יש חול והחול עוצר את החלקיקים האלה ומסנן את המים.

אבנר עדין: אבל הוא לא עושה את הכול ולכן המים צריכים לעבור דרך דוודים גדולים שמכילים פחם פעיל, שתפקידו להרחיק גורמי טעם וריח, גורמים אסתטיים שיש להם נגיעה גם לבריאות במידה מסוימת.

אבנר עדין: בסופו של דבר יש חיטוי אחרון בכלור דו-חמצני ולא בכלור.

אבנר עדין: אני רוצה לציין, היות ויש כאן גם סטודנטים, שתפקיד חשוב מאוד יש לאוניברסיטאות בקידום נושא הטיפול במים ובהרבה מתקנים, גם בתכנון וגם בתפעול.

אבנר עדין: צריכים לעשות מתקני חלוץ ולעשות ניסויים כדי לתכנן נכון ולשפר נכון את התפקוד של המתקנים האלה.

אבנר עדין: דיברתי על מים עיליים.

אבנר עדין: מי התהום – גם הם סובלים בארץ.

אבנר עדין: הזכרתי את זה קודם.

אבנר עדין: שם יש תהליכים כמו חילוף יונים או ספיחה.

אבנר עדין: כולכם שמעתם על זיהומי המים ברמת השרון, כנראה ממפעלי התע"ש ואולי ממקורות אחרים.

אבנר עדין: בעזרת מתקן של פחם פעיל מרחיקים את החומרים האורגניים המומסים שישנם שם.

אבנר עדין: משהו יותר מתוחכם הוא צורות שונות של ממברנות.

אבנר עדין: למשל בשיטת אלקטרו-דיאליזה עם ממברנות, באזור השפלה, בראשון-לציון ובעוד כמה מקומות בארץ הקימו כבר מתקנים של אלקטרו-דיאליזה שעוצרים את היונים של החנקות ועוד יונים מזיקים ומספקים לתושבים מים שהם באמת בהתאם לתקנים הבין-לאומיים המתקדמים.

אבנר עדין: אזכיר כמובן גם את נושא ההתפלה.

אבנר עדין: ההתפלה היא הדבר הכי מתקדם שיש בטיהור מים.

אבנר עדין: הממברנות של האוסמוזה ההפוכה, שלוחצים דרכן את מי הים ומוציאים מים כמעט נטולי מלחים לגמרי, עושות עבודה טובה מאוד.

אבנר עדין: בהקשר הזה, יכול להיות שהן עושות עבודה טובה מדי, ואנחנו נדבר על זה בהמשך.

אבנר עדין: נגיע עכשיו לעניין הבעיות.

אבנר עדין: הייתי מחלק את הבעיות העכשוויות והבעיות בעשורים הקרובים לשני חלקים: בעיות שישראל חולקת פחות או יותר עם הארצות המערביות, עם אירופה, עם ארצות-הברית וקנדה, ובעיות שהן אופייניות יותר וייחודיות לנו.

אבנר עדין: קודם כול, נושא תוצרי הלוואי כתוצאה מטיפול במים.

אבנר עדין: באיכות הסביבה אנשים יודעים שלמעשה אי אפשר לגמרי לסלק מטרד סביבתי.

אבנר עדין: בסופו של כל פתרון יש איזה בעיה מסוימת שמצריכה עוד פתרון המשך.

אבנר עדין: הזכרתי קודם שכלורינציה של המים גורמת להתרכבות עם חומר אורגני ויוצרת תרכובות שאינן רצויות לנו מבחינה בריאותית.

אבנר עדין: אם לוקחים מחמצנים חזקים יותר מהכלור שלא גורמים לבעיה הזאת, בעקבותיהם יש גם אילו תוצרים שאם לא מקפידים היטב בטיפול אז יכולות להיות השלכות של חומרים רעילים, הן חומרים אורגניים כתוצאה מפירוק והן שאריות של מחטאים עצמם, אם לא מתפעלים נכון את המכונים.

אבנר עדין: הזכרתי את נושא הפתוגנים, גורמי מחלות שהם לא חיידקים, לא בקטריאלים, כמו אותו הקריפטו ספורידיה, שהכלור לא מדגדג אותו אפילו.

אבנר עדין: הדרך היעילה להרחיק אותו היום היא סינון יעיל ולא חומרי חיטוי יעילים.

אבנר עדין: דיברתי על שיטות בדיקה, שיטות ניטור, שיטות בקרה.

אבנר עדין: היום כאשר צריכים לרדת לערכים נמוכים מאוד של מזהמים חסר לפעמים מכשור, ואם הוא קיים במעבדה הוא לא מתאים לתנאיי שדה, ואותו דבר יש מחסור בתקציבים ובכוח אדם לפיקוח.

אבנר עדין: לפני כחמישים שנה היו בסך הכול 10 מדדים שהיה צריך למדוד ולעקוב אחריהם ואילו היום משרד הבריאות צריך להתמודד עם כמעט 100 מדדים חדשים, ויכול להיות שהוועדה שלנו תוסיף עוד כמה אז נא להתכונן לכך.

אבנר עדין: מה ייחודי ומאפיין יותר את הארץ?

אבנר עדין: דיברתי על התפלה.

אבנר עדין: הגוף שלנו, וכל רופא יעיד על כך, אינו יכול לסבול מים שהם חסרים במלחים.

אבנר עדין: ישנם מלחים מסוימים שחשובים מאוד לגוף האדם.

אבנר עדין: לכן כאשר הולכים להתפיל מים בכמויות כל-כך גדולות יש מקום למחשבה האם ישראל לא צריכה להיות החלוצה, כי בעולם אין את זה, ובמקום שבתקנים יהיו רק ערכים מקסימליים של מלחים שונים האם לא צריך לקבוע גם ערכים מינימליים של מלחים, כמו בעניין הפלואוריד למשל.

אבנר עדין: יכול להיות שצריך היום להיכנס לעובי הקורה ולהיות בזה החלוץ לפני המחנה בעולם כולו.

אבנר עדין: חבר הכנסת הנכבד הזכיר את נושא יבוא המים.

אבנר עדין: אנחנו בעידן של יבוא מים ממדינות אחרות.

אבנר עדין: אנחנו יודעים שלפחות לגבי וירוסים, לגבי קריפטו ספורידיה ועוד מרכיבים, חלק גדול מהם אינו נמצא בתקנים, אפילו של המדינות הכי מתקדמות, והדרך הכי יעילה לבקרה על הדבר הזה היא בקרה באותו מכון שבו המים מטופלים, בקרה על אותו אגן היקוות גדול שמשם המים מתאספים אל הנהר ומגיעים אל מכון הטיפול, וזה נמצא בארץ אחרת.

אבנר עדין: איך לגרום לכך שתהיה לנו בקרה מתאימה?

אבנר עדין: איך לגרום לכך שיהיו תקנות שיוכלו להיות מיושמות במישור הבין-לאומי?

אבנר עדין: אנחנו עדים לכך שבשנים הארצות מתחילה תנופת הקמה של מכוני סינון למים בארץ.

אבנר עדין: מתקן הסינון על המוביל הארצי שיוצא לדרך סוף-סוף אמנם נבנה בעצלתיים אבל כבר חופרים ומתחילים לעשות שם עבודות.

אבנר עדין: בארצות-הברית יש תקנות, ולא מהיום, כבר מלפני כעשר שנים, שמחייבות את מתקני הטיפול לעמוד בשיעורים מסוימים של הרחקה של וירוסים ושל טפילי מעיים.

אבנר עדין: בישראל אין דבר כזה.

אבנר עדין: בארצות-הברית רק לפני כמה ימים אושרה תקנה, אחרי הרבה שנים, שנוגעת למי השטיפה של המסננים שבהם התרכזו כל החומרים שסילקנו מהמים ונקבע מה לעשות עם המים האלה ואיך לעשות את זה.

אבנר עדין: דברים כאלה חסרים לנו עדיין בישראל.

אבנר עדין: עוד דבר שהוא אופייני יותר לישראל מאשר לארצות אחרות, אנחנו ממחזרים יותר מכל ארץ אחרת את המים המשומשים שלנו, מים שכבר השתמשנו בהם פעם אחת.

אבנר עדין: למעשה המים האלה נכנסים אל תוך המחזור ההידרולוגי, המעגל ההידרולוגי שכולנו למדנו עליו בבית-הספר היסודי – שהמים מתאדים מהים ויורד גשם והמים מחלחלים לתת הקרקע וזורמים על פני הקרקע.

אבנר עדין: לזה מתווספים עוד שפכים שמשתמשים בהם להשקיה, שמחדירים אותם לתת הקרקע ושואבים אותם אחר-כך ומשתמשים בהם וחלק מהם מחלחל בחזרה.

אבנר עדין: אלה צרכים קיומיים של מדינת ישראל אבל את הצרכים האלה צריך לפגוש עם תקנות מתאימות, ותקנות כאלה עדיין אינן.

אבנר עדין: יש מחשבות אבל אין עדיין תקנות למדינה שבה מרגישים כמו בצוללת, כמו בספינת חלל, שבה לוקחים את אותם מים, משתמשים בהם, ממחזרים אותם וחוזר חלילה.

אבנר עדין: מה גם שאנחנו מאוימים על-ידי ישובים, למשל בגב ההר, רוב רובם ישובים של השכנים שלנו, שם הביוב בכלל לא מטופל וזורם על פני הקרקע.

אבנר עדין: הסלע שם סדוק וכל הביוב מחלחל למי התהום כמעט ללא שום הפרעה ואחר-כך זורם לכיוון מערב או לכיוון מזרח לצרכנים השונים וכך חודרים חיידקים ווירוסים וכל מיני דברים אחרים.

אבנר עדין: ואחרון חביב, ובאמת חביב, יש יוזמות בישראל לפיתוח מתקני טיפול חדשים שימזערו את השימוש בכימיקלים או יוציאו אותם לגמרי.

אבנר עדין: לדוגמה, מערכות חיטוי באמצעות קרינה אולטרה-סגולה, שזה תהליך פיסיקלי ולא תהליך כימי, למשל יצירת אותם תלכידים של חלקיקים לטובת הסינון בצורה חשמלית באמצעות אלקטרודות, באמצעים אלקטרו-כימיים.

אבנר עדין: הדברים האלה הם טובים וצריך לעודד ולפתח אותם אבל צריכות להיות גם תקנות שכאשר יוצא מוצר חדש וחדשני יידעו לפיהן לבדוק אותו ולאשר אותו, שהוא מתאים לאספקת מי שתייה לפי הקריטריונים המחמירים הקיימים היום.

אבנר עדין: לקראת סיום אני רוצה לומר שעלינו לנסות ולהתרכז במכונים לטיפול במים (מט"מים) שהם כלב הבקרה וכלב השמירה של איכות המים שאנחנו שותים.

אבנר עדין: זה יבטיח איכות מי שתייה ברמה הגבוהה ביותר, זה יגדיל את האמינות והאמון של האזרח במים המסופקים לו וגם יקל ויוזיל את הפיקוח על איכות המים, כמובן מבלי לזלזל במה שקורה ברשתות המים לאחר האספקה.

אבנר עדין: לסיכום, ובאמת אחרי שהקדשתי הרבה מחשבה לנושא הזה, אני יכול לומר ללא היסוס שאיכות מי השתייה שלנו נמצאת תחת איום מתמשך.

אבנר עדין: אחד האמצעים העיקריים כדי לעמוד בפני האיומים האלה הוא השקילה ובחינה של דברים שקשורים לתקנות איכות המים, שנמצאים באחריות משרד הבריאות בעיקר.

אבנר עדין: זה קביעת תקנות למכוני טיפול במים לשתייה וגם לפסולות שהם מייצרים, לבוצות, ודרישות כאלה גם לגבי מכוני טיפול שישנם בחוץ לארץ ומספקים לנו מים, או לאמצעי ההובלה שמביאים בהם מים.

אבנר עדין: להתקין תקנות לגבי הכימיקלים שמשמים לטיפול, וגם זה קיים בארצות מתקדמות, לפתח טכנולוגיות שתמזערנה את השימוש בכימיקלים השונים ולהגביר את המחקר והפיתוח גם של שיטות כאלה וגם של מתודולוגיות כדי לנטר וכדי שתהיה בקרה על תהליכים מתקדמים.

אבנר עדין: וכמו שאומרים, אחרון אחרון חביב, לקבוע תקנות למינימום ריכוזי מלחים מסוימים במי השתייה.

אבנר עדין: לסיום אני אקרא משפט של אחד מגדולי המהנדסים בארצות-הברית שדיבר וכתב בנושא איכות מי השתייה.

אבנר עדין: הוא אומר שהחיפוש אחר מים טהורים נמצא בלב עניין אספקת המים והטיפול במים.

אבנר עדין: כל יישום של טיפול וכל מאמץ להשגת איכות מים בטוחה הם חלק מחיפוש זה אצל אדם שעיסוקו באספקת מים וטיפול במים.

אבנר עדין: כל אדם, כל אחד מאיתנו וכל אחד מהיושבים כאן, כולל חברי הכנסת שנרתמו לעניין הזה, נושא את הדגל בחתירה למים טהורים.

אבנר עדין: תודה רבה.

יורי שטרן: תודה רבה לפרופ' עדין.

יורי שטרן: כבר כמה פעמים במהלך דיוני הוועדה פנינו למשרד הבריאות ודרשנו ממנו להקפיד להקשיח את הדרישות לאיכות מים בכלל ולאיכות מי השתייה בפרט.

יורי שטרן: אנחנו מבקשים שתהיינה דרישות נוקשות הרבה יותר וגבוהות למים ממוחזרים כי בסופו של דבר, כפי שאתה תיארת, כל הזרימות האלה נפגשות באיזה שלב ולכן אם מי הקולחין לא מטוהרים מספיק אז אנחנו בסוף מקבלים את הדברים האלה במי השתייה.

יורי שטרן: כאשר הקשבתי להרצאה שלך, שהיתה מאוד מאוד ממצה ומעניינת, חשבתי על כך שבעצם רוב ההישגים של מדינת ישראל היו בדרך כלל בתחומים שהם תחומי מצוקה.

יורי שטרן: זאת אומרת, יש מדינות שאפשר להסביר איפה הן הצטיינו לפי מה שיש להן.

יורי שטרן: יש למדינה נפט – אז היא הצטיינה בהפקת נפט, בייצוא נפט, אולי בעיבוד הנפט וכדומה.

יורי שטרן: למישהו יש זהב או אנרגיה – אז הוא הצטיין באותו תחום.

יורי שטרן: אצלנו אפשר להצביע על מה שאין לנו, בזה אנחנו בדרך כלל הצטיינו.

יורי שטרן: כך בגלל שמלכתחילה לא היו לנו די מים אז ניהול משק המים, המוביל הארצי, מפעלי מים גדולים, גם השימוש הנבון במים בחקלאות – כל אלה היו הישגים שהציבו את מדינת ישראל בשורה הראשונה של מדינות העולם.

יורי שטרן: את הבכורה הזאת איבדנו ברוב התחומים ועכשיו לאור מינוי הוועדה שלך והדברים שסיפרת עליהם יש לי תקווה שאנחנו נחזיר את זה לעצמנו בכמה וכמה מישורים, כולל החלוציות הזאת בקביעת תקנים גם לגבי מינימום של מלחים במי השתייה, דבר שהוא אולי פחות רלוונטי לאלה שמשתמשים במים טבעיים אבל אצלנו כמדינה שתעבור עוד מעט במידה רבה למים מותפלים ולמים מיובאים זה מקבל משנה תוקף.

יורי שטרן: הרי פעם זה יקרה להרבה מאוד מדינות, וכמו שביבוא מוצרי מזון יש תקינה שעוברת ממדינה למדינה, תקינה אחידה שמאפשרת לבדוק אם זה עומד בתקן או לא, כך זה יידרש יום אחד גם במים ואנחנו נהיה מצוידים בחומר שאין לאחרים.

יורי שטרן: לפני שאני מעביר את זכות הדיבור לד"ר אלכס לבנטל, ראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות, אני רוצה לצטט משהו ששמענו אתמול.

יורי שטרן: חברי ועדת הפנים ואיכות הסביבה ביחד עם חברי ועדת החינוך והתרבות היו בסיור בנושא טיהור הנחלים ושיקומם.

יורי שטרן: חברת הכנסת לאה נס היתה בסיור הזה.

יורי שטרן: באחד הגנים הלאומיים, שבו משחזרים מפעל מים עתיק מהתקופה הרומית, ציטטה לנו אישה, מומחית מרשות הגנים הלאומיים את המהנדס ויטרי, אחד ממהנדסי המים הגדולים של התקופה הרומית שהשאיר ספרי הדרכה איך בונים מפעלי מים.

יורי שטרן: הוא מסביר שהדבר הראשון הוא למצוא מעיין מתאים.

יורי שטרן: איך בודקים אם מי המעיין באמת ראויים וטובים ואז כדאי להקים שם מפעל מים ואמות מים וכל מה שהרומאים ידעו לבנות עד שאנחנו מתפעלים אפילו בימינו מהעבודה שלהם?

יורי שטרן: הוא אמר כך, אני מצטט מהזיכרון: אתם צריכים לבדוק איך חיים אנשים בסביבת אותו מעיין.

יורי שטרן: אם הם נראים בריאים, גבוהים, צבע העור הוא טוב, השערות בסדר, אז כדאי לקחת את המעיין ולהפוך אותו למקור מי שתייה לסביבה.

יורי שטרן: זה עדיין בתוקף.

יורי שטרן: בבקשה, ד"ר אלכס לבנטל.

אלכס לבנטל: ברשותך, אדוני היושב-ראש, פרופ' עדין יציג את חברי הוועדה החדשה לקביעת איכות מי השתייה.

אבנר עדין: תודה רבה.

אבנר עדין: אנשים טובים ומכובדים נרתמו לצורך הנושא הזה.

אבנר עדין: אני מקווה שיש לי כאן את כל השמות המעודכנים ואני מתנצל מראש אם אטעה.

אבנר עדין: כדי לא לגרום טרחה לאנשים אני לא אבקש מחברי הוועדה לבוא הנה אבל אבקש אותם לקום ולכבד אותנו בכך כדי שנכיר אותם.

אבנר עדין: להלן שמות חברי הוועדה: אינג'ינר רמי הלפרין – מזכיר הוועדה פרופ' נח גליל – יושב-ראש תת-הוועדה הפיזיקלית פרופ' עובדיה לב – יושב-ראש תת-הוועדה הכימית פרופ' אשר ברנר – מאוניברסיטת בן גוריון, יושב-ראש תת-ועדה לטיפול במים, זו תת-ועדה חדשה שלא היתה מעולם לפני כן בוועדות של משרד הבריאות פרופ' שמשון בלקין – יושב-ראש תת-הוועדה למיקרוביולוגיה.

אבנר עדין: הוא התנצל שהוא לא יכול להיות כאן, הוא נמצא כעת בחוץ לארץ עו"ד צבי לוינסון – יועץ משפטי של הוועדה פרופ' גרי וינסטון – יועץ לטוקסיקולוגיה של הוועדה מר שלמה גולדברגר – נציג משרד הבריאות בוועדה גברת שרה אלחנני – נציגת נציבות המים בוועדה גברת ברכה לימוני-רליס – נציגת "מקורות" בוועדה מר אלכס קושניר – נציג מנהל המים ברשויות המקומיות בוועדה מר שמעון צוק – מ"אדם, טבע ודין", נציג ארגוני הסביבה בוועדה ואני, פרופ' אבנר עדין, העומד בראש הוועדה

אלכס לבנטל: שלום לכולם.

אלכס לבנטל: נושא ההרצאה שלי הוא: האם מים הם בריאות.

אלכס לבנטל: בהרבה דברים נגע כבר פרופ' אבנר עדין.

אלכס לבנטל: תודה רבה לכבוד היושב-ראש, חבר הכנסת יורי שטרן, שהזמין אותנו.

אלכס לבנטל: יושבת כאן חברת הכנסת ד"ר לאה נס שהיא באמת אשת מקצוע והיא מובילה את הוועדה שהיא עומדת בראשה ביד רמה.

אלכס לבנטל: עם כל הוויכוחים בינינו יש לנו המון הערכה אליה, היא עושה עבודה מצוינת ואני מקווה שתמשיכי בזה הלאה.

אלכס לבנטל: אני רוצה לברך את כל מי שבא לכאן, את לשכות הבריאות, את חברי איגוד המים, אנשי משרד הפנים, אנשי נציבות המים, אנשי האקדמיה, כולכם אנשים חשובים, אבל בייחוד הדור הצעיר, שזה מכללת הדסה, הכיתה הראשונה ל-Ba.C.

אלכס לבנטל: בשנה א' ללימודי בריאות הסביבה.

אלכס לבנטל: אני מאחל לכם הצלחה בלימודים.

אלכס לבנטל: זאת תהיה התחלה מצוינת.

אלכס לבנטל: אתחיל ברמב"ם, שהכנסת חוגגת השנה 800 שנים למותו.

אלכס לבנטל: כמו שאמרת, חבר הכנסת שטרן, גם לו היו סימנים איפה תלמיד חכם – שזה שיא היהדות – יכול לגור.

אלכס לבנטל: אחד מעשרת הסימנים שהוא נתן הוא שהאנשים צריכים לגור "על-יד מים מצוין" כגון נהר ומעיין.

אלכס לבנטל: פרט לכך הוא הציג 4-5 דברים ששייכים לנושא הסביבה, כולל עניין הביוב וכולל עניין בית המרחץ ששוב נוגע למים.

אלכס לבנטל: אמרו בתלמוד הירושלמי שאי אפשר לעולם לחיות בלא מים.

אלכס לבנטל: המים הם חלק בלתי נפרד ממקורות החיים.

אלכס לבנטל: ומוסיף הרמב"ם ואומר בהלכות רוצח ושמירת נפש: "הרבה דברים אסרו חכמים מפני שיש בהם סכנת נפשות, ולא הניח אדם פיו על סילון המקלח וישתה" – כלומר מי ברז שהם ממאגר מים לא מוגן הם סכנה – "ולא ישתה מים מן הנהרות והאגמים שמא יבולע עלוקה" – שהיא מוצצת דם – "ולא נראה, ולא ישתה ממים מגולים" – כלומר לא מוגנים – "שמא שתה מהם הנחש וכיוצא בהם זוחלי עפר וימות".

אלכס לבנטל: זאת אומרת, הנושא הזה עמד על סדר היום גם אצל הרמב"ם, שיש גם סכנה במים.

אלכס לבנטל: מהמקורות למדנו עכשיו שני דברים, למדנו שהמים הם משאב של בריאות, הם עורק החיים של האנושות, אבל המים יכולים להיות מסוכנים לבריאות אם אנחנו לא נזהרים בהם.

אלכס לבנטל: המים שלנו הם למעשה ראי של הסביבה לטוב ולרע.

אלכס לבנטל: הם צוברים בתוכם זיהומים ממקורות עיליים ולפעמים אפילו מרשויות וממדינות אחרות, כמו גשם חומצי ואקוויפר שמשותף לכמה מדינות.

אלכס לבנטל: הם יכולים להכיל את כל הזיהומים מהעבר ומההווה וזיהומים שנכנסים לאט-לאט.

אלכס לבנטל: אם אנחנו לוקחים למשל את מי הכנרת, כמה שימושים יש למי הכנרת – גם לשיט וגם לקיט וגם לרחצה וגם לשתייה.

אלכס לבנטל: פרופ' עדין הראה קודם את מכון הטיהור של הכנרת.

אלכס לבנטל: בנושא התפלת מי ים המדינה עוסקת בטיהור מים מכל אגן הים התיכון, וגם מה שיש בים סוף.

אלכס לבנטל: קל מאוד לזהם מים, קשה מאוד לטהר אותם.

אלכס לבנטל: ב-1854

אלכס לבנטל: אירע האירוע הגדול שהשפיע מאוד על נושא בריאות הציבור, כאשר עדיין לא ידעו מה זה חיידקים ומה זה וירוסים ועדיין לא ידעו הרבה דברים שאנחנו יודעים היום.

אלכס לבנטל: לאחר ש-500 תושבים נפטרו במרכז לונדון בתקופה קצרה מאוד ד"ר ג'ון סנואו גילה והראה שזה לא נובע מזיהום אוויר, כמו שחשבו, אלא מאיזה רעלן שהיה במים, שלא ידעו בדיוק מה הוא.

אלכס לבנטל: זה היה הכולירה.

אלכס לבנטל: ככה התחיל הרעיון הסניטרי, העידן הסניטרי בבריאות הציבור באנגליה – אחר-כך זה עבר לגרמניה ולארצות אחרות – על ההפרדה בין מים וביוב.

אלכס לבנטל: יושבים כאן אנשים מלשכות הבריאות ברשויות מקומיות שעוסקים עד היום בנושא הרעיון הסניטרי החשוב מאוד.

אלכס לבנטל: אבל אחד מזיהומי המים הגדולים ביותר שקרו בעולם המערבי קרה דווקא אצלנו ב-1985.

אלכס לבנטל: היה ויכוח גדול מאוד בארץ האם בכלל להוסיף כלור למים.

אלכס לבנטל: למה צריך להוסיף כלור למים?

אלכס לבנטל: יש לנו מים נהדרים, לא קרה לנו שום דבר.

אלכס לבנטל: באירוע אחד שקרה ביולי 1985 חלו 8,000 אנשים בדיזנטריה בתקופה של 4-5 ימים, 68 מקרים של טיפוס הבטן – פתחו מחלקות בבית-חולים רמב"ם רק לנושא הזה.

אלכס לבנטל: הכול נבע ממים של באר אחת שזוהמה.

אלכס לבנטל: כך התחיל עידן ההכלרה במדינת ישראל, בעקבות אירוע גדול.

אלכס לבנטל: אנחנו מקווים שהלאה זה לא יקרה ככה.

אלכס לבנטל: כאן אתם רואים את הכביש הראשי של הקריות.

אלכס לבנטל: כאן היתה באר אחת שלא השתמשו בה כל הזמן.

אלכס לבנטל: כאן היו בארות לשימוש מקומי, לא של "מקורות".

אלכס לבנטל: כאן יש את הצינורות של "מקורות".

אלכס לבנטל: וראה זה פלא, כל מי שחלה שתה מים מהצד המזרחי של הכביש, כל 8,000 המקרים האלה שקיבלו מים ממקור אחד.

אלכס לבנטל: לכן הסיכון גדול מאוד.

אלכס לבנטל: מה בעיות המים שלנו?

אלכס לבנטל: אני רוצה להשלים את דבריו של פרופ' עדין.

אלכס לבנטל: אנחנו קודם כול חוששים מהתחממות כדור הארץ, שמא לא יהיה לנו בכלל מים.

אלכס לבנטל: דבר שני, אנחנו רוצים לספק מים לכל האוכלוסייה, ואנחנו רוצים לספק מים באיכות גבוהה.

אלכס לבנטל: משרד הבריאות הוא האחראי על נושא איכות מי השתייה בישראל.

אלכס לבנטל: אנחנו יכולים להראות דבר אחד, וזה עצוב מאוד, שיותר ויותר מים כוללים גם אלמנטים של מזהמים שונים.

אלכס לבנטל: אפילו במים הכי נקיים בעולם יש היום החדרה של אלמנטים כימיים שמזהמים את המים.

אלכס לבנטל: לכן אין ברירה וכל המים בעולם המערבי היום צריכים להיות מטופלים.

אלכס לבנטל: זה כבר לא מים כמו ה"מים מצוין" כמו שהיה בימי הרמב"ם.

אלכס לבנטל: הם צריכים טיפול ואנחנו צריכים להבטיח שיהיו לנו תקנות של מי שתייה טובים, עם סטנדרטים טובים.

אלכס לבנטל: לא רק באיכות בקטריאלית אלא גם פיזית וכימית ורדיולוגית, כמו שציין פרופ' עדין.

אלכס לבנטל: וגם סינון מי המוביל הארצי – מי המוביל הארצי נועדו קודם כול לחקלאות והם הפכו להיות ספק עיקרי של מי שתייה ועברו הכלרה.

אלכס לבנטל: כתוצאה מההכלרה יש לנו סיכון – הוא עדיין לא קיים, אנחנו מנטרים את זה אבל הוא סיכון – שיהיו טפילי מעיים, שזה כבר לא חיידקים והכלור לא עושה להם כלום, ודרוש סינון מהיר של מי המוביל הארצי.

אלכס לבנטל: ניהלנו כאן מאבק גדול מאוד, "אדם, טבע ודין" עזרו מאוד בנושא הזה בבג"ץ שלהם.

אלכס לבנטל: אני רוצה לציין כאן גם את התרומה של ארגון הגג "חיים וסביבה", של ארגוני "הירוקים" במדינת ישראל.

אלכס לבנטל: אנחנו צריכים ללכת יד ביד כדי להבטיח מי שתייה ראויים.

אלכס לבנטל: עכשיו התוצאות: מי השתייה במדינת ישראל, אותם מים שאנחנו מכוונים לשתייה הם בטוחים, כי יש מים שהם לא לשתייה.

אלכס לבנטל: במשך השנה האחרונה רק 0.7% מבדיקות המים נמצאו מזוהמות בבדיקה ראשונה ואילו בבדיקות חוזרות המספר היה נמוך בהרבה.

אלכס לבנטל: לא היתה התפרצות המונית מאז 1985.

אלכס לבנטל: זאת ההוקרה והוכחה לעבודה המסורה מאוד של עובדי איגודי המים, אנשי "מקורות", העובדים ברשויות המקומיות ובמשרד הפנים ועובדי בריאות הסביבה במטה ובלשכות שנציגיהם נמצאים כאן.

אלכס לבנטל: זה יום ההוקרה שלכם, זה היום שלכם.

אלכס לבנטל: כולנו מוקירים את זה והכנסת מוקירה את עבודתכם.

אלכס לבנטל: בנושא הזיהום הכימי של המים: מבחינת בריאות האדם זה לוקח זמן רב יותר.

אלכס לבנטל: הידע הולך ומצטבר על דברים שאירעו במשך השנים.

אלכס לבנטל: הזיבול המתמיד, השימושים בחקלאות גורמים לכך שהתעשייה יכולה לזהם את המים לאט-לאט מבחינה כימית.

אלכס לבנטל: אנחנו צריכים להגן על זה.

אלכס לבנטל: כמו מפעל התע"ש בנחלת יצחק, שנסגר כבר לפני עשרות שנים אבל את התוצאות שלו רואים היום כשבאר אחר באר נסגרת באזור הזה.

אלכס לבנטל: מי שנמצא באזור הזה היום בכלל לא יודע שפעם היה שם מפעל אבל התוצאות מופיעות אחרי הרבה מאוד שנים.

אלכס לבנטל: אנחנו צריכים להגן גם מפני בנייה על-יד מקורות המים.

אלכס לבנטל: היה לנו מאבק עצום עם הרבה אנשים שלא יבנו שכונת וילות למגורים מעל המעיינות של ראש העין שמספקים 15%-20% מכל המים במדינת ישראל.

אלכס לבנטל: זה מקום כל-כך חשוב.

אלכס לבנטל: המאבק בנדל"ן הוא לא פחות חשוב, וניצחנו בזה בעמל רב.

אלכס לבנטל: למעשה לא אנחנו ניצחנו אלא כל עם ישראל ניצח, כל מי שגר בארץ.

אלכס לבנטל: אני רוצה להזכיר אירוע קטן של חשד לזיהום כימי של מים.

אלכס לבנטל: ב-9 ביולי 2001 היה אירוע שבו עכירות המים היתה פי 10 מהמקובל וריכוז האמוניה היה פי 20.

אלכס לבנטל: עמדנו בפני התופעה הזאת ולא ידענו בדיוק מאיפה היא נבעה.

אלכס לבנטל: היינו צריכים לפנות אל תושבי גוש דן ולהגיד: אל תשתו מהמים האלה, אנחנו פשוט מבררים.

אלכס לבנטל: זה היה בעידן של אי-ודאות.

אלכס לבנטל: אני רוצה לומר לכם ששנתיים לפני כן היה אירוע דומה לזה באנגליה, שם המים זוהמו באלומיניום אוקסיד ופשוט לא אמרו לתושבים כלום ואחר-כך התחילו תופעות נוירולוגיות ותופעות בעצמות.

אלכס לבנטל: האנגלים חשבו שזה יעבור ככה בשלום אך זה לא עבר בשלום ובעקבות זה הוקמה ועדת חקירה ממלכתית בריטית.

אלכס לבנטל: ביששראל האנשים שלנו מצאו שהעכירות נבעה בשל מדיד שהיה מקולקל וכל האמוניה נשפכה למי המוביל הארצי.

אלכס לבנטל: זה התחיל במאגר אשכול והתקלה נתגלתה בראש העין.

אלכס לבנטל: אמנם בדיעבד אנחנו יודעים שזה לא היה עושה שום דבר רע לבריאות האדם אבל זה רק דוגמה.

אלכס לבנטל: אני רוצה להזכיר לכם שבאותו לילה חשבו מאיפה יביאו מים חלופיים.

אלכס לבנטל: זאת אומרת, האיום הזה קיים אבל אפשר להתגבר עליו.

אלכס לבנטל: אנחנו עומדים בנושא הזה בשקיפות מלאה.

אלכס לבנטל: כמו שנאמר, מים מזוקקים הם לא מים בריאים.

אלכס לבנטל: במים יש מינרלים של הסביבה והם מוסיפים מאוד.

אלכס לבנטל: יש לנו נתרן ומגנזיום וסידן ועוד הרבה מאוד מינרלים שמוספים מהסביבה.

אלכס לבנטל: באזורים שאין מספיק יוד בתוך המים זה מביא לתופעות בבלוטת התריס.

אלכס לבנטל: זה לא קורה אצלנו.

אלכס לבנטל: ובייחוד התוספת החשובה ביותר של פלואוריד למי השתייה, שיצרה התקדמות גדולה מאוד בנושא בריאות השן בארץ.

אלכס לבנטל: נמצא כאן ד"ר זוסמן, מנהל האגף לבריאות השן, שלוחם איתנו למען ההפלרה.

אלכס לבנטל: אנחנו רואים בזה כבוד רב לטובת מדינת ישראל.

אלכס לבנטל: אבל רוב הסכנות היום הן בנושא זיהום המים.

אלכס לבנטל: ראינו אתמול כתבה בטלוויזיה על הסיור של הוועדה.

אלכס לבנטל: אלה סכנות מעשה ידי אדם ולכן אין ברירה אלא לחוקק חוקים ותקנות וסטנדרטים שחייבים להתעדכן ולהתחדש כדי לשמור על בריאות העם, ואת זה יעשה פרופ' עדין עם חברי הוועדה שנמצאים כאן.

אלכס לבנטל: אני מאחל להם בהזדמנות הזאת הצלחה בעבודתם.

אלכס לבנטל: כולנו מחכים לה.

אלכס לבנטל: כמו שנאמר בפתגם מערב אפריקני, אתה לא יכול לשטוף מים מזוהמים.

אלכס לבנטל: את המים האלה אי אפשר לשטוף במים.

אלכס לבנטל: צריך להגן על המים.

אלכס לבנטל: יש הרבה מאוד שימושים למים ואיכות המים היא בידינו.

אלכס לבנטל: לסיכום, האם מים הם בריאות?

אלכס לבנטל: התשובה היא כן.

אלכס לבנטל: וכמו שנאמר בפרקי אבות: "מים נקרא חיים".

אלכס לבנטל: אבל בתנאי שכולנו, כל היושבים בחדר הזה וגם לא בחדר הזה, נעבוד קשה מאוד לקדם את נושא איכות המים.

אלכס לבנטל: רק בעבודה משותפת של כולם, בשילוב ידיים נצליח לשמור על כך שהמים ימשיכו להיות משאב בריאותי לתושבי מדינת ישראל.

אלכס לבנטל: תודה רבה.

יורי שטרן: תודה רבה לד"ר אלכס לבנטל, שהוא שותף פעיל וקבוע שלנו בקידום הנושאים הסביבתיים, לא רק אלה הקשורים למים.

יורי שטרן: אנחנו מטפלים ביחד בהרבה מאוד מפגעים סביבתיים ומשתדלים לצמצם אותם בעבודה משותפת, כמו שאתה ביקשת.

יורי שטרן: אנחנו פותחים את הדיון.

יורי שטרן: הוא יהיה קצר מטבע הדברים אבל לא יותר קצר מאשר בדרך כלל בישיבות ועדות הכנסת.

הערה של נציג הגופים הירוקים: - - -

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: אנחנו נתחיל למכור את המים הנקיים, כמו המינרלים האלה, ואז זה ישתלם.

יורי שטרן: אני חושב שההערה היא חשובה מאוד.

יורי שטרן: חלק מהעניין הוא בכך שאנחנו לא מעריכים נכון וגם לא משתדלים לספק הערכות בדוקות ומנומקות של עלות המפגעים הסביבתיים.

יורי שטרן: אם נוכל להגיד כמה מערכת הבריאות שלנו משלמת אחר-כך כמערכת ציבורית על כל מיני מחלות ועל כל מיני זיהומים שהם תוצאה מהמים הלא טובים, אני חושב שאם נעמיד את המספרים האלה מול העלויות הנוספות נוכל קצת לקדם את העניין.

הערה: - - -

יורי שטרן: אוי ואבוי לנו אם משרד האוצר יהיה אחראי על תקנות המים.

המשך הערה: - - -

יורי שטרן: יש כלכלן בוועדה?

תשובה: המגמה היתה שמשרד האוצר יהיה מיודע ונשתמש בשירותים שלו, אבל הוא לא חבר בוועדה.

יורי שטרן: כדאי להפריד את השיקול הבריאותי המקצועי מהשיקול הכלכלי כי אי אפשר להחזיק את החבל משני הקצוות.

יורי שטרן: אבל אולי אם מלכתחילה יהיה לוועדה ליווי כלכלי זה יועיל.

יורי שטרן: כולם ממלאים פיהם מים נקיים, אין עוד שאלות?

יורי שטרן: אני חושב שההרצאות היו כל-כך משכנעות והנתונים היו כל-כך חזקים שאין עוד מה להוסיף.

הערה: - - -

יורי שטרן: נציג "מקורות", אתה מוכן לענות על השאלה איך אתם סוגרים את הברז?

יורי שטרן: היא שואלת איך אתם מפסיקים את אספקת המים שהם חיינו ואורח ימינו.

קריאה: למי שלא משלם.

יורי שטרן: זאת שאלה שמדאיגה רבים, וכל יום יותר ויותר.

נציג "מקורות": אני מכיר את השאלה מעבודתנו ביום-יום.

נציג "מקורות": אם הבנתי נכון, השאלה התייחסה לסגירת מים יזומה לעיריות או מועצות מקומיות שלא משלמות.

נציג "מקורות": התשובה, ואני אצטט את מנהל המרחב שלי שהסביר את זה יפה מאוד, היא שלחברת "מקורות" יש קושי לטפל בגופים שלא משלמים.

נציג "מקורות": אם אנחנו לא נגבה את הכסף אז אלה שכן משלמים יינזקו.

נציג "מקורות": ניקח למשל את עיריית ירושלים, שבה עלות אספקת המים גבוהה מאוד כי אנחנו מעלים את המים בכמעט 1,000 מטרים.

נציג "מקורות": אם הם לא ישלמו יהיו הפסקות מים, לא בגלל יוזמה של "מקורות" אלא בגלל שחברת החשמל תסגור לנו את המתקנים אם לא נשלם את חשבון החשמל שלנו.

נציג "מקורות": זה פשוט תגובת שרשרת.

נציג "מקורות": נוח מאוד להסתכל על הצד הבריאותי, והוא קיים, אבל לנו ב"מקורות" אין כלי אחר.

נציג "מקורות": אם מישהו אחר יתווך באמצע - - -

קריאה: יש בית-משפט.

נציג "מקורות": כמה שנים לוקח עד שמסתיים דיון בבית-משפט?

נציג "מקורות": אנחנו לא מתעלמים מהנושא התברואתי אבל הבעיה היא אחרת, של עיריות שגובות על המים שאנחנו מספקים פי 4 או פי 5 ממה שהתושבים אמורים לשלם והעיריות לא משלמות את החשבונות שלהן.

נציג "מקורות": לא יכול להיות שצרכנים שכן משלמים בזמן יסבלו בגלל שאנחנו נסת

נציג "מקורות": בך למשל עם חברת החשמל כי אנחנו לא נוכל לשלם את חשבון החשמל.

נציג "מקורות": זה בעצם ההסבר.

נציג "מקורות": אם היה גוף מתווך באמצע, שהיה דואג שאנחנו כן נקבל את הכסף והיה פותר את זה בדרך אחרת, אז הבעיה אולי היתה נפתרת.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: אני לא ממליץ שאנחנו נעבור לדיון הזה, שהוא חשוב, הוא בהחלט בתחום מי השתייה אבל אני לא רואה איך משרד הבריאות מעורב בו.

יורי שטרן: אנחנו קיימנו ישיבה בעניין הזה.

יורי שטרן: עד היום לא הצלחתי להבין למה גביית החשמל יכולה להיות אינדיבידואלית מכל בית-אב ואילו גביית המים חייבת להיות קבוצתית עם ענישה קבוצתית של עיר שלמה, ישוב שלם.

יורי שטרן: זה פשוט מעל יכולת הבנתי.

יורי שטרן: זה מה שקורה, אתם מנתקים ישוב שלם כי יש בו כאלה שלא שילמו עבור המים, או כי הרשות המקומית לא גבתה את זה, כאשר יש אנשים שכן שילמו.

יורי שטרן: לכן מה שסיפרת כאן, שאתם לא רוצים להעניש את ירושלים כי מישהו בשפלה לא שילם, אבל בגליל ובנגב אתם מנתקים הרבה מאוד את המים.

יורי שטרן: השיטה הזאת לא מקובלת עלינו.

יורי שטרן: אני אומר את זה בשם הוועדה כי כפי שאמרתי אנחנו דנו בזה.

יורי שטרן: לא מצאנו פתרון כי הוא צריך להיות גם טכנולוגי ויש לזה עלויות אבל השיטה הזאת, בעיניי לפחות, היא פסולה לחלוטין.

יורי שטרן: למזלכם זה לא נושא הדיון היום.

עמיר יצחק: - - -

יורי שטרן: אני חושב שזה לא המנדט של הוועדה הבין-משרדית.

יורי שטרן: הפיקוח הוא של משרד הבריאות, של שירותי הבריאות, ושל הכנסת שמתקינה תקנות.

עמיר יצחק: גם אחרי שיוצרים סטנדרטים ותקנות, מישהו אחר-כך צריך לעבוד עם זה ולפקח.

עמיר יצחק: - - -

יורי שטרן: אם כך, אני אנסח את ההערה שלך קצת אחרת.

יורי שטרן: האם בעבודת הוועדה אתם תיקחו בחשבון גם יכולת של הפקחים למדוד פרמטרים אלה או אחרים, שזה לא יישאר תיאורטי?

יורי שטרן: זאת אומרת, ההצטיידות בכלים המתאימים.

אבנר עדין: התשובה היא חיובית.

אבנר עדין: אם שמתם לב, הצגתי כאן יושבי-ראש של תתי-ועדות.

אבנר עדין: תתי-הוועדות האלה ימולאו בתוכן, ואחת מהן תעסוק גם בנושא הזה שהוא חשוב מאוד.

אבנר עדין: תודה על ההערה.

יורי שטרן: הערתי לפני כן לפרופ' עדין שחסרים לי בהרכב הוועדה מומחים ממוצא סובייטי כי אני חושב שמבין העולים שהגיעו ארצה יש כמה וכמה קליברים אמיתיים.

יורי שטרן: אז אנחנו מוסיפים לו עוד משימות בעניין הרחבת הוועדה.

יורי שטרן: בסוף היא תהיה כל-כך גדולה שלא נוכל אפילו להושיב אותה לישיבה משותפת באולם הזה.

הערה: - - -

יורי שטרן: בואו נשאל את יושב-ראש הוועדה אם הם לוקחים את זה בחשבון.

אלכס לבנטל: זאת כמובן הערה נכונה מאוד.

אלכס לבנטל: כמו שציינתי בהרצאה שלי, הנושא של הכימיה הולך ותופס מקום יותר ויותר חשוב.

אלכס לבנטל: זה יתבטא בדיוני הוועדה, ותהיה ועדה מיוחדת בנושא הזה.

אלכס לבנטל: אנחנו נקדם גם את נושא הכימיה במדינת ישראל.

יורי שטרן: אני מניח שאתם גם תהיו פתוחים לקבלת הצעות והערות לא רק בישיבה הזאת אלא לאורך כל ימי העבודה שלכם כך שאנשים שיש להם זווית ראייה קצת שונה יוכלו לתרום.

הערה: - - -

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: יש לי רושם שפחות או יותר סיימנו.

יורי שטרן: אני רוצה לקרוא את המסקנות שהן המלצות הוועדה מהישיבה הזאת בנושא איכות מי השתייה ביום המים העולמי.

יורי שטרן: ההמלצות, שלפיהן אנחנו נפעל, וגם נשלח את המכתבים ואת הפניות הרלוונטיים למוסדות השונים, הן כדלהלן: 1) ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת מברכת על הקמת ועדת עדין, שהינה ועדת מומחים בין-תחומית ובין-משרדית, והוועדה מצפה לתוצאות עבודתה ולהשלכות המלצותיה על משק המים ואיכות מי השתייה בישראל.

יורי שטרן: הוועדה מצפה כי ביום המים העולמי לשנת 2005 יוצגו מסקנות ביניים וכי בשנת 2006 יוצגו מסקנות סופיות.

יורי שטרן: אם אתם תקדימו את המועד אנחנו נשמח, וגם אם זה לא יהיה ממש ביום המים העולמי ניתן במה להצגת המסקנות.

יורי שטרן: 2) הוועדה תתמוך בקידום איכות מי השתייה במדינת ישראל לסטנדרטים גבוהים, על כל ההשלכות התקציביות הכרוכות בכך.

יורי שטרן: אני לא יודע אם משרד האוצר ישמח למסקנה הזאת אבל אין ספק, כמו שהעירו כאן, שמדובר בעלויות נוספות שהן למען הבריאות שלנו.

יורי שטרן: 3) הוועדה קוראת למשרד האוצר ולכל מי שקשור במשא ומתן על יבוא המים מטורקיה לכלול דרישות לאיכות המים, ניטור ובקרה ולהקצות לכך את המשאבים הדרושים.

יורי שטרן: כמו כן, הוועדה מבקשת לערב את נציגי משרד הבריאות במהלכים הקשורים ליבוא המים.

יורי שטרן: שר הבריאות שמע את זה ואנחנו נפנה בנושא הזה גם למשרד האוצר ולמשרד החוץ, כי אלה שני המשרדים שמנהלים משא ומתן.

יורי שטרן: 4) הוועדה סבורה כי בסטנדרטים למי השתייה, בייחוד המותפלים, יש לכלול גם ערכי מינימום של המינרלים, ומציינת כי מימוש הדבר לראשונה בעולם יעמיד את מדינת ישראל כחלוצה בתחום זה.

יורי שטרן: 5) הוועדה תפעל לקידום נושא סינון מי המוביל הארצי על-פי דרישות משרד הבריאות.

יורי שטרן: זאת המסקנה המיידית מהחומר שהוצג על-ידי ד"ר אלכס לבנטל.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: שנשתה רק מים טובים ונהיה בריאים.