ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 184, 2004-03-22 11:00

יורי שטרן: ברוכים הבאים לדוח הפשיעה.

יורי שטרן: הדיון הזה היה מתוכנן עם מפכ"ל המשטרה לאחר פרסום הדוח השנתי שמראה שוב מגמה חזקה של עלייה בפשיעה הכוללת בכל מיני תחומים, במיוחד בעבריינות הנוער.

יורי שטרן: המפכ"ל, לצערי, לא יכול היה לבוא לאף אחד מהתאריכים שהצענו.

יורי שטרן: אבל אנחנו מצפים לנוכחותו של השר לביטחון פנים שהבטיח לבוא.

יורי שטרן: אתנו סגן השר לביטחון פנים, יעקב אדרי; מנכ"ל המשרד לביטחון פנים, מר הרשקוביץ; וראש אגף המודיעין של המשטרה, ניצב אילן פרנקו.

יורי שטרן: לצד הדיון הכללי על מצב הפשיעה ופעילות המשטרה בתחום הזה אנחנו התבקשנו על-ידי חברי הכנסת להתייחס לשני מקרים ספציפיים, אחד מהם הוא רציחות שהיו בגליל.

יורי שטרן: היה לנו דיון אחרי הרצח בחדרה, וכל עניין פרישת הפושעים העברינים לעולם העסקי, השתלטותם על מתקני מסחר וכו'.

יורי שטרן: בישיבה העלינו בין השאר, גם את פנייתם של אנשי השוק הסיטונאי בתל-אביב שמתלוננים שהפשע שם משתולל.

יורי שטרן: המשטרה אפילו לא מקימה נקודה.

יורי שטרן: היה פה סיכום עם המשטרה שסדבון יפגוש את אנשי ועד השוק הסיטונאי יחד עם נציגות איגוד לשכות המסחר – מקום עבודתי לשעבר, לפני הכנסת, שמייצג את המגזר העסקי – בשביל לדון איך לעשות את זה.

יורי שטרן: לא רק שהפגישה לא התקיימה, אלא לפרוטוקול נאמר בוועדה שהפגישה התקיימה, רק שלא שלחו לנו סיכומים, ובבירורים הנוספים התברר שהיא לא התקיימה.

יורי שטרן: זה מזעזע, אני פשוט לא מבין את זה!

יעקב אדרי: אולי יש אי-הבנה, לא יכול להיות שהתקיימה ולא התקיימה.

יורי שטרן: איך?

אילן פרנקו: חבר כנסת שטרן, באמת נראה לך שאנחנו נזעזע אותך בצורה כזו?

יורי שטרן: אז אני אומר לך, אני לא מבין את זה.

אילן פרנקו: נראה לך שאנחנו עד כדי כך לא אמינים?

אילן פרנקו: נראה לך שאם אני מדווח בכתב שהתקיימה פגישה היא לא התקיימה?

יורי שטרן: אז תסביר לי מה קרה.

יורי שטרן: זה טנגו שלא יכול להיות בו רק צד אחד, צריכים להיות שני הצדדים.

יורי שטרן: אם הצד הנפגע והמתלונן אומר שלא הייתה פגישה, אז איך הייתה פגישה?

יורי שטרן: בלי שהם ידעו?

אילן פרנקו: תן לנו אפשרות להגיב.

אילן פרנקו: אנחנו יושבים פה כבר ארבע דקות, ואתה רק תוקף אותנו.

אילן פרנקו: אני לא יודע למה, אבל נגיב על הכול.

יורי שטרן: בבקשה.

אילן פרנקו: אנחנו נצטרף לדברי הפתיחה של היושב-ראש, המפכ"ל הביע את התנצלותו על חוסר היכולת להשתתף בוועדה גם בגלל אירועי הלילה, והנסיבות ברורות לחלוטין.

אילן פרנקו: אנחנו נתייחס לשלושת הנושאים שנתבקשנו מיושב-ראש הוועדה.

אילן פרנקו: ניתן מספר נתונים על הפשיעה בישראל בשנת העבודה 2003; אתם תראו, אגב, שהעליות הן לחלוטין לא דוגמטיות, חלק מהעליות נובעות מפעילות חשיפה מואצת של משטרת ישראל, כמו בתחום הסמים או בתחום הנוער.

אילן פרנקו: אנחנו נתייחס גם לסוגיית הפשיעה במרחב הגליל וגם לנקודת השוק הסיטונאי בתל-אביב.

אילן פרנקו: עמיתיי שנמצאים פה: מפקד מרחב הירקון – תת ניצב עזרא אהרון יפענח גם את התעלומה סביב השוק הסיטונאי בתל-אביב, והוא המפקד הטריטוריאלי במקום; ראש מחלקת החקירות באגף החקירות, תת-ניצב מרגלית קרופרו, תסקור את נתוני הפשיעה לשנת העבודה 2003; סגן ניצב רחמים, קצין החקירות של מרחב הגליל ייתן לכם את המענה על הסוגיות שקשורות למרחב הגליל.

אילן פרנקו: הפעילות נגד הפשיעה היא, כמובן, אחת המשימות שמשטרת ישראל מטפלת בה בשנת עבודה לצד משימות נוספות בתחום הטרור ובתחום הסדר הציבורי.

אילן פרנקו: המגמה שתוצג לכם כאן, שמסכמת את 2003 די זהה למגמה של השנה והשנתיים שחלפו.

אילן פרנקו: העליות בפשיעה מאוד מתונות, פחות מ- 5%.

אילן פרנקו: צריך לזכור שמשטרת ישראל היא תחנה אחת במעגל החיים הפעילים במדינת-ישראל, אנחנו חלק ממארג שלם שאמור לטפל בפשיעה, ואנחנו רק נקודת קצה אחת, כמובן.

אילן פרנקו: אם ייוותר עוד זמן נדבר גם על שיתוף הפעולה המערכתי שנדרש כדי לטפל בפשיעה במדינת-ישראל, באיגוד כוחות, כפי שמתבצע נכון להיום מול הפשיעה המאורגנת, ואנחנו יכולים פה להצביע על מהלך משותף שמוביל גם לתוצאות יפות.

אילן פרנקו: ברשותכם, ראש מחלקת החקירות, תת-ניצב מרגלית קורפרו.

יורי שטרן: אנחנו מברכים את השר לביטחון פנים שעמד אתמול איתן נגד כל מיני תוכניות שאמורות לפגוע---

ניסן סלומינסקי: הוא יביע את עמדתו.

מרגלית קורפרו: ברשותך, היושב-ראש, אנחנו נפתח בהצגת הנתונים כפי שפורסמו כבר.

מרגלית קורפרו: בחרנו להציג נתונים משנת 2003 לעומת 2002.

מרגלית קורפרו: כפי שאמר ראש אגף המודיעין, היקף הפשיעה היא בעלייה של 4.2%.

מרגלית קורפרו: זו אינה עלייה דרסטית, זו עלייה מתונה בהתאם לשנים עברו.

מרגלית קורפרו: אנחנו רואים כאן את מספר תיקי החקירה שנפתחו ב- 2002, וכאן את מספר תיקי החקירה שנפתחו ב- 2003.

מרגלית קורפרו: שיעור הגילויים הוא אותו שיעור שבו אנחנו מודדים את התפתחות החקירה אצלנו, והוא מצביע על גילוי של חשודים, וגם הוא בעלייה – מ- 34.4% ל- 35.1% בשנת 2003 – וזה מדד איכותי המצביע על איכות החקירות.

יורי שטרן: איך מודדים את היקפי הפשיעה כמדד כללי?

יורי שטרן: מה זה כולל?

מרגלית קורפרו: מספר תיקי החקירה שנפתחו בשנים ושיעור הגילויים, כמה גילית ב- X תיקים חשודים.

יורי שטרן: אבל היקפי הפשיעה זה מספר התיקים?

מרגלית קורפרו: כן.

מרגלית קורפרו: אנחנו מדברים רק על מספר תיקי החקירה בכל העברות שמשטרת ישראל מטפלת בהם וחוקרת אותם.

מרגלית קורפרו: זו הפשיעה המדווחת.

ניסן סלומינסקי: על כל פשיעה מדווחת נפתח תיק?

מרגלית קורפרו: על כל פשיעה מדווחת נפתח תיק, מוגשת תלונה למשטרה, לא תמיד נפתח תיק מאחר שלמשטרת ישראל יש אפשרות---

יורי שטרן: אני מבין כבר מה הסיכום השנתי: גונבים יותר, רוצחים פחות.

מרגלית קורפרו: פשיעה חמורה: מדברים על עברת הרצח.

מרגלית קורפרו: ישנה ירידה מ- 167 תיקים ל- 163 תיקים; ניסיון לרצח – 215 תיקים ל- 199 ותיקים.

מרגלית קורפרו: מדובר כאן על רקע פלילי בלבד, לא פח"עי, וזה מתחיל מסכסוך עסקי.

יורי שטרן: פח"עי, זה פעילות חבלנית עוינת.

מרגלית קורפרו: סליחה על הביטוי, אנחנו רגילים בסלנג המשטרתי שלנו לדבר בקיצור.

מרגלית קורפרו: אנחנו מדברים רק על רצח ממניעים פליליים ועל סכסוך עסקי, על סכסוך רומנטי.

מרגלית קורפרו: כאן אנחנו רוצים להראות את מספר הנשים שנרצחו בידי בני זוגן: 16 נשים בשנת 2003 ושלושה גברים, לעומת 14 נשים בשנת 2002.

מרגלית קורפרו: בדרך-כלל ברוב המקרים לא היו תלונות קודמות במשטרת ישראל, ולכן כשהרצח מתקיים בתוך הבית המשטרה לא יודעת, אלא כאשר קרוב משפחה או שוטר מגלה את הרצח.

מרגלית קורפרו: בנושא הזה המשטרה עשתה פעילות רבה.

מרגלית קורפרו: בשנת 99' הצגנו במחלקה שאני עומדת בראשה מדור נפגעי עברות בגלל הלחץ הציבורי שהיה ומהלחץ שהיה בכנסת ומלחצים של קבוצות אחרות של נשים.

יורי שטרן: אבל למה נשים, אני רואה שגם הגברים.

מרגלית קורפרו: גם גברים, אבל בהכללה אני אומרת.

יורי שטרן: הם לא לוחצים?

מרגלית קורפרו: הם לוחצים, יש גם מקלטים לגברים מוכים, לצערנו.

מרגלית קורפרו: הכשרנו 170 חוקרים מיוחדים בתוך משטרת ישראל שמתמחים בחקירה של הנושא הזה.

מרגלית קורפרו: אנחנו מלווים את הקורבנות, עוסקים בפרויקטים בנושא הזה, ההנחיות שלנו ברורות בנושא הזה.

מרגלית קורפרו: בפשיעה חמורה אנחנו רואים את מקרי האונס ירידה של מינוס 4%; עלייה בשוד של 11%; ועברות מין – מינוס 2.4%.

מרגלית קורפרו: גם העברות האלה אם הן לא מדווחות למשטרה אנחנו לא יודעים עליהן.

מרגלית קורפרו: בעברות הסמים – ירידה מינורית לחלוטין – 23,467 תיקים.

מרגלית קורפרו: זו אותה רמה.

מרגלית קורפרו: בעברות אלימות החל מ- 1996 59,115 תיקים; ב- 2003 לעומת 2002 יש ירידה של מינוס 1.4%.

מרגלית קורפרו: בנושא הזה עשינו הרבה במשטרת ישראל.

מרגלית קורפרו: המפכ"ל הכריז על הנושא הזה כיעד מפכ"ל שמשמעותו שכל היחידות מתקווננות ליעד הזה.

מרגלית קורפרו: הוכנה תוכנית תקיפה ברמה בין-אגפית במשטרה וזרמה עד משרדי החקירות בתחנת החקירה.

מרגלית קורפרו: כל הגורמים בתחנה: הסיור, המודיעין, השיטור, השיטור הקהילתי והחקירות – כולם התרכזו כדי להילחם.

מרגלית קורפרו: הוכנה תוכנית תקיפה כוללת גם במטה הארצי, והמון נעשה בנושא הזה, ומכאן יש ירידה.

מרגלית קורפרו: הדור הבא – פשיעת הנוער – נתונים על נוער, עלייה חדה מאוד מ- 1993 עד 2003; בנושא סמים יש עלייה של 13% בגלל פעילות של חשיפה, כפי שאמר ראש אגף המודיעין.

מרגלית קורפרו: פעילות של יחידות מיוחדות של הנוער, שנקראות נוער חשיפה.

מרגלית קורפרו: הם יושבים בכל מחוז ונמצאים תחת פיקודן של היחידות המרכזיות שלנו, והם מונעים.

מרגלית קורפרו: בנושא האלימות יש בלימה – 1.1% בגלל הפניית כוחות לאתרי בילוי של הנוער.

יורי שטרן: יש גידול מתון.

מרגלית קורפרו: אנחנו מדברים על בלימה בנושא הזה כי ביחס ל- 13% יש ירידה מתונה מאוד.

ניסן סלומינסקי: הסמים לא נמצאים באותם מקומות?

מרגלית קורפרו: לא, הפרדנו.

מרגלית קורפרו: כאן אנחנו מדברים על אלימות שנער דקר נער, אנחנו ממקדים ומפנים כוחות.

מרגלית קורפרו: לגבי הסמים זו עברת חשיפה שבה אתה נכנס ומפעיל מודיעין בנושא הזה, אתה חושף את זה.

מרגלית קורפרו: לכן אנחנו מעדיפים להקים את זה בשתי התפלגויות.

מרגלית קורפרו: במעצרים יש עלייה של 5.2%, גם זה מעיד על אכיפה והחמרה.

מרגלית קורפרו: תום ההליכים שהוא המדד שלנו למעצרים איכותיים בתוך המשטרה שבו אתה ניגש לבית-המשפט עם כתב-אישום שבו יש ראיות לכאורה להוכחת אשמתו של החשוד, ולכן בית-המשפט נותן לנו.

ניסן סלומינסקי: מה קורה בתום ההליכים האלו?

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שבכולם הפסדתם.

מרגלית קורפרו: שיעור הזיכויים של בתי-משפט במשטרת ישראל עומד על 1.5%.

מרגלית קורפרו: הפסד זה זיכוי לכאורה.

מרגלית קורפרו: אני לא רואה בזיכוי הפסד, אם חשוד איננו אשם ולא הצלחנו, יש בית-משפט.

מרגלית קורפרו: בעבריינות נגד ילדים ונוער מחוץ למשפחה יש ירידה; במשפחה יש גם כן ירידה, וגם זה בזכות פעילות מסיבית שלנו יחד עם משרד החינוך שבו אנחנו פועלים בבתי-ספר – שוטר מול בתי-ספר גם מהמגזר של השיטור הקהילתי, גם מהמגזר של מערך הנוער.

מרגלית קורפרו: עושים כאן עבודה יפהפיה.

מרגלית קורפרו: בפשיעת הרכוש אנחנו רואים את גניבות הרכב – ירידה של 2.9%.

מרגלית קורפרו: הוקמה יחידה מיוחדת ללוחמה בגניבות הרכב, אבל הירידה נובעת גם מהסגר שמוטל מעת לעת בגלל המצב הביטחוני.

יורי שטרן: קודם כל בגלל הסגר, אני מניח.

מרגלית קורפרו: כן.

יורי שטרן: בהתפרצות לבתי עסק לקחתם בחשבון שמספר בתי העסק הצטמצם בגלל פשיטות רגל, ולכן גם אם שיעור הפריצה דומה---

מרגלית קורפרו: מאחר שבעלי הוא כלכלן אני מכירה את זה מקרוב, זה נכון, אבל גם הבאנו בחשבון שבתי העסק מגינים על עצמם.

יורי שטרן: הם התייאשו, הם נכנסים לבתי עסק ואין שם מה לקחת.

מרגלית קורפרו: יש עלייה בהתפרצות לדירות.

מרגלית קורפרו: עלייה של 5% במעצרי קטינים בגלל הפעילות של החשיפה בנושא הזה.

מרגלית קורפרו: אנחנו רואים את שיעור הקטינים במעצרים מסך המעצרים של הבגירים, ואין שינוי משמעותי במעצרי הבגירים.

מרגלית קורפרו: מעצרים עד תום ההליכים ועד החלטה אחרת – אתם רואים את ההתפלגות, בכוונה הבאנו את הפילוח לאורך שנים, החל ב- 1994 וכלה ב- 2003.

מרגלית קורפרו: יש עליית מדרגה ב- 1998 – אז בדיוק נחקק חוק המעצרים, חוק אכיפת סמכויות מעצרים, וצמצמו את סמכות המעצר של שוטר מ- 48 שעות ל- 24 שעות; דבר שני, יותר ביקורת שיפוטית על המעצרים שלנו.

יורי שטרן: אבל זה גם אומר שיש יותר מעצרי שווא.

מרגלית קורפרו: אני לא רואה שיש יותר מעצרי שווא.

יורי שטרן: תסתכלי בפרופורציה בין הכתום ללבן.

מרגלית קורפרו: אלה כולם מעצרים עד תום ההליכים.

מרגלית קורפרו: אלה מעצרים שעוברים ביקורת שיפוטית, ולכן המעצרים איכותיים כי הם עוברים את הביקורת השיפוטית, ויש כתב אישום.

עסאם מח'ול: ויש לך נתון כמה מתוכם נשפטו רק בתקופת המעצר?

עסאם מח'ול: כלומר, הם ההליכים הסתיימו וזה היה העונש.

מרגלית קורפרו: אין לי כאן הנתון הזה.

עסאם מח'ול: זה נתון מרכזי כי יכול להיות שהמשטרה יוצרת עובדה מוגמרת של עונש ואחר-כך היא מצדיקה אותו---

מרגלית קורפרו: אני אמרתי לחבר הוועדה השני שהסיכוי שלנו עומד על אחוז אחד.

עסאם מח'ול: אני שואל שאלה אחרת.

עסאם מח'ול: הטענה הרווחת שהמשטרה קודם מבקשת עד תום ההליכים ואחר-כך בתי-המשפט באים לקראת המשטרה ונותנים את העונש.

עסאם מח'ול: אם נאמר הוא ישב 3 חודשים, העונש יוצא 3 חודשים במקרה כל הזמן.

יורי שטרן: אם אני מבין נכון את השאלה, השאלה היא איזה אחוז מאלה שהחזקתם במעצר עד תום ההליכים נגמר בהגשת כתב אישום.

מרגלית קורפרו: הבנתי.

מרגלית קורפרו: כאשר יש מעצר עד תום ההליכים לעולם יהיה לי כתב אישום.

מרגלית קורפרו: בית-המשפט לא נותן לי מעצר עד תום ההליכים אם אני אבקש כי אם אין לי כתב אישום מה אני צריכה לבוא לבית-משפט להגיש את כתב האישום?

מרגלית קורפרו: נגיד, הנה כתב האישום, הנה עדי התביעה---

עסאם מח'ול: אני חושב שהשר הבין את השאלה יותר.

עסאם מח'ול: השאלה היא אחרי שהגשת את כתב האישום כמה מבין המקרים שקיבלת עליהם "עד תום ההליכים", תקופת המעצר שקיבלת בבית-משפט זהה?

מרגלית קורפרו: היא זהה למעצר עד תום ההליכים.

מרגלית קורפרו: אמרתי כבר, אין לי הנתון הזה כאן.

יורי שטרן: חבר הכנסת מח'ול, אני מציע לך לנסח את זה כשאילתה, ואפילו באמצעות הוועדה שזה יהיה מגובה.

יורי שטרן: זה מעניין את כולנו.

מרגלית קורפרו: יעדי מפכ"ל בשנת 2004 בתחום הפשיעה – התגברות מאבקי השליטה בין ארגוני הפשיעה.

מרגלית קורפרו: לכן היא יעד מפכ"ל – פשיעה חמורה ומאורגנת, והיעד השני כמובן לאור הנחת היסוד של הצפי לעבריינות הנוער, ואנחנו נמשיך באותם מדדים ובאותה פעילות יפה שעושים בנושא הנוער.

מרגלית קורפרו: אני חייבת לציין שאנחנו לא לבד, אנחנו פועלים יחד עם משרד החינוך, עם רשויות הרווחה ועם הקהילה בנושא הזה.

יורי שטרן: קודם כל תודה.

יורי שטרן: כבוד השר, היות שאני מעביר את זכות הדיבור אליך אני רוצה להעיר כמה הערות.

יורי שטרן: אני רוצה להגיד לך ולשאר המשתתפים, אני מניח שכל הנוכחים פה – ואני לפחות – מאוד מזדהים עם השוטרים.

יורי שטרן: העומס שמוטל עליכם בשנים האחרונות הוא בלתי נסבל.

יורי שטרן: אתם לא מקבלים את התמלוגים הראויים בכל צורה שהיא, ואני לא יודע איך המשטרה מסוגלת לתפקד עם כל המשימות הרבות שלה גם בתחום המלחמה בטרור וגם בפשיעה המאורגנת, שזה עוד נושא שטרם הכרנו.

יורי שטרן: פעם חשבו שאלה הנושאים, התברר שזאת הייתה הטעיה, אבל הפשע המאורגן קיים, והוא מרים את ראשו.

יורי שטרן: כל נושא האבטחה שהוא משימה די חדשה, שבהיקפים כאלה לא ידענו, ובוודאי המשטרה לא ידעה.

יורי שטרן: לכן לבי ולבנו אתכם.

יורי שטרן: אבל כשאני מסתכל כאזרח מה המשטרה עושה, זה נכון שהמשטרה נקראת לכל פיגוע ולכל אירוע חבלני, אבל לזה יש כל מיני כוחות שעסוקים בזה.

יורי שטרן: נכון גם שהפשע המאורגן – בחוצפה רבה – כבר הורג לנו אנשים במרכזי ערים בעזות מצח, שלא תיארנו לעצמנו, אבל אותי כאזרח זה גם מדאיג הרבה פחות מהגניבות אצלי בבית; מהטרדות בלתי פוסקות ברחובות; מזה שהנער שהולך לדיסקוטק עלול לחזור לא בחיים; שהורגים לנו אנשים ברחוב והמשטרה בחקירה רשלנית, לא מגיעה בכלל לגילוי הרוצחים, והם היו שם במקום, אלא שהם לא אספו בזמן עדויות, לא העתיקו את טביעת הנעל – דברים שהם בתחום של רשלנות מקצועית.

יורי שטרן: אני כאזרח צריך את המשטרה לביטחון האישי שלי ביום-יום.

יורי שטרן: משטרה שתגן עליי בשוטף, ואם אני מתלונן עליה, אני רוצה משטרה שלא תגיד לי, אתה דובר רוסית, אין לנו מי שיתרגם ומי שייקח את התלונה הזאת.

יורי שטרן: אני את המשטרה הזאת לא צריך.

יורי שטרן: אני לא צריך משטרה שמזלזלת באזרח או אומרת שיש לה עכשיו כאלה הודעות חשובות, שמה שקרה אצלך – שוד או גניבה – אני לא מסוגל לטפל בזה.

יורי שטרן: וזה לא רק עניין של משאבים, זה קודם כל עניין של התייחסות.

יורי שטרן: הפחד שלי גם מהמשימות החדשות והחשובות, כמו המלחמה בפשיעה המאורגנת, שגם זה יבוא על חשבון היום-יום שלי ושלנו כאזרחים.

יורי שטרן: שעוד פחות יהיה כוח לשיטור בשכונות או לשיטור במקומות הבילוי או לגילוי כל מיני פושעים קטנים, שלפעמים גם הורגים אנשים, דוקרים אותם למוות, או מרביצים להם כך שהם נשארים נכים לצמיתות, והדברים שתופסים כותרות יהיו במרכז תשומת לבה של משטרת ישראל.

יורי שטרן: את זה אני מבקש למנוע.

יורי שטרן: ואני אגיד לך, משאר הדאגות – ובוועדה הזאת יש לכם גיבוי לכל מה שהמשטרה צריכה – אבל לזה אנחנו לא צריכים לא סליחה, לא מחילה ולא שום התייחסות כאל מין משימה שלישית או רביעית בחשיבותה, ואני שמתי לב.

יורי שטרן: תראי שוב את יעדי המפכ"ל.

מרגלית קורפרו: ל- 2004.

יורי שטרן: כן.

יורי שטרן: ביעדים האלה לא היה יעד של מתן מגן טוב יותר לאזרח; לא הייתה מלחמה בפשיעה היומיומית הקטנה שיוצרת תרבות עבריינית, שמתוכה כבר צצה פשיעה גדולה.

יורי שטרן: כל העבריינות הזאת והפשע המאורגן הוא בסופו של דבר סיומת לסביבה עבריינית שנוצרת מכל מיני קאקרים קטנים שאתם לא תופסים אותם, או אם תופסים אותם הם מקבלים עונש קל בצורה בלתי נסבלת על דבר שאדם היה צריך לשבת עד סוף חייו בכלא, כי הוא הרג מישהו, הוא מקבל עסקת טיעון ויוצא לחופשי כעבור שנתיים-שלוש.

יורי שטרן: על זה אנחנו צריכים לדון יחד עם המערכת המשפטית.

יעקב אדרי: למה אתה כועס יורי?

יורי שטרן: כי זה מכעיס אותי מאוד.

יורי שטרן: כל פעם כשאני יושב עם אנשים, ועכשיו אנחנו מתחילים דיון מאוד רציני אצלכם במשרד עם היועצים המשפטיים אני שומע אנשים, אדם שהבן שלו הפך לצמח; הרביצו לו מכות כי הוא דיבר רוסית, הייתה קבוצה שכמעט הרגה אותו, הוא היה במוות קליני, חזר לחיים בנס.

יורי שטרן: הייתה קבוצה שמתוכה בא מי שרצח אותו; על החולצה שלו היה סימן העקב של הנעל, ולא לקחו אותה.

יורי שטרן: מה הדרך הקצרה ביותר כדי לגלות מי מכל החבר'ה האלה נתן לו מכת מוות?

יורי שטרן: איך יכול להיות דבר כזה?

יורי שטרן: זה רצח! בנס הוא קם לתחייה, ועכשיו הוא צמח.

יורי שטרן: כשאני יושב עם האנשים האלה או עם אדם שאני מכיר אותו מספיק טוב כדי לדעת למה הוא מסוגל ומה הוא לא מסוגל לעשות, וארבעה שוטרים הרביצו לו והגישו נגדו תלונה – איך אני יכול להתייחס לכל הניסיונות הגדולים שלכם בתחום הפשיעה המאורגנת, כאשר אני רואה בזה פשיעה?

יורי שטרן: בבקשה, איפה המשימות?

מרגלית קורפרו: לא כל משימות המשטרה.

יורי שטרן: אלה יעדי מפכ"ל, אלה הדברים שאתם שמתם בעדיפות.

אילן פרנקו: אלה לא כל יעדי המפכ"ל, זאת לא תוכנית העבודה של משטרת ישראל לשנת העבודה 2004.

יורי שטרן: אבל לא אני הגשתי את זה, אתם הצגתם את זה כיעדי מפכ"ל, אני יודע לקרוא.

אילן פרנקו: היום אתה כועס עלינו מאוד, אני לא יודע למה.

אילן פרנקו: אלה שני יעדים מתוך סך יעדים של משטרת ישראל.

יורי שטרן: ארבעה.

אילן פרנקו: שניים: פשיעה מאורגנת ופשיעת נוער.

אילן פרנקו: מתוך תוכנית עבודה מאוד מורכבת, כוללנית ורחבה שמשטרת ישראל הציבה לעצמה.

אילן פרנקו: אלה שני יעדים שהמפכ"ל שם עליהם דגש.

אילן פרנקו: מלבדם ישנם יעדים של מפקד המחוז, של מפקד המרחב ושל מפקד התחנה.

אילן פרנקו: בשום שלב מהשלבים שמצוינים באותו מדרג שציינתי אין מצב שבו משטרת ישראל לא מטפלת בפשיעה היומיומית.

אילן פרנקו: אנחנו קודם כל מטפלים בפשיעה היומיומית.

אילן פרנקו: אנחנו אומרים שלשנת העבודה 2004 אלה הם האיומים המרכזיים שזיהינו בפשיעה, והיינו כאן אצלך בדיון על הפשיעה המאורגנת והצבענו על כך שזה האיום המרכזי, והשולחן הזה הסכים לכך.

אילן פרנקו: לאחר-מכן זיהינו גם את עבריינות הנוער כאיום מרכזי ל- 2004.

אילן פרנקו: כל מה שאנחנו אומרים לכם כאן, רבותיי, אלה הם שני האיומים המרכזיים שמשטרת ישראל זיהתה בפשיעה ל- 2004, מלבד זאת יש הפשיעה היומיומית, עבירות רכוש, התפרצויות לדירה ועסק, סחר בבני-אדם, תופעת הימורים, מכוני ליווי.

אילן פרנקו: בוודאי שאנחנו מטפלים גם בדברים האלה, שלא יהיה ספק בזה.

יורי שטרן: אם אתה תשאל אדם ברחוב אם הוא מרגיש שהוא יותר מוגן או פחות מוגן על-ידי המשטרה בביטחון האישי היומיומי שלו, לא בפיגועי המחבלים ולא בפשיעה המתוחכמת והמאורגנת, אני חשוב שרובם יגידו לך שהם מרגישים חוסר ביטחון ואוזלת-יד של המשטרה.

יורי שטרן: אני מבקש מחברי כנסת אחרים להתייחס, בבקשה.

מרינה סולודקין: תודה ליושב-ראש.

מרינה סולודקין: אני רוצה להתייחס למאבק בפשע המאורגן.

מרינה סולודקין: אנחנו מאוד מכבדים את המאמצים, את התוכניות, את המרץ שאתם משקיעים, אבל חסר לי משהו – לא מצרפים כוח אדם מקצועי שהגיע מרוסיה ויודע גם על הפשע המאורגן ברוסיה, גם מכיר את האנשים שמגיעים לכאן.

מרינה סולודקין: הספורטאים צירפו את הספורטאים מברית-המועצות.

מרינה סולודקין: יש למדינת-ישראל מדלית זהב שלא הייתה מזמן; המדענים צירפו אחרי מאבק; ועכשיו אני אומרת שלנו יש אנשים בדרגות בינוניות וגבוהות שהגיעו משם.

מרינה סולודקין: אני שמעתי, שפה.

מרינה סולודקין: חבר'ה, השפה לא מפריעה לעבוד כאן, ולא תפריע לעבוד במשטרה.

מרינה סולודקין: היה לי מקרה שפניתי לשר לביטחון הפנים ואמרתי שיש איש מקצועי, ראש ארגון של שוטרים לשעבר מברית-המועצות---

עסאם מח'ול: את לא מסכימה שאין שפה---

מרינה סולודקין: הוא אומר שהוא רואה ראשי פשע מאורגן מרוסיה שהוא נאבק נגדם בזמן שהוא עבד במשטרת רוסיה.

יורי שטרן: רואה אותם פה?

מרינה סולודקין: כן, רואה אותם כאן.

מרינה סולודקין: הוא היה נפגש דרך השר לביטחון הפנים בין האנשים, ואחר-כך הייתה פאשלה כי ראשי הפשע המאורגן טלפנו לאיש מטפלת דרכו בפשיעה הזאת.

מרינה סולודקין: זאת פאשלה, נכון?

מרינה סולודקין: זו פאשלה מקצועית.

מרינה סולודקין: אני שלחתי מכתב, ואני רוצה התייחסות לזה.

אילן פרנקו: קיבלנו את המכתב, ואנחנו לא בדיוק מבינים על איזו פאשלה מדובר, אבל מכיוון שאני ריכזתי את הטיפול – בסדר.

מרינה סולודקין: יש לנו מדינה מצוינת, קיבוץ גלויות בכל המובנים: גם קיבוץ של מוחות ושל מקצוע, של ידע ושל השכלה.

מרינה סולודקין: אני חושבת שאל תהיו אחרונים כדי לצרף כוח אדם מקצועי.

מרינה סולודקין: תודה.

איוב קרא: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, חבריי חברי הכנסת, קציני המשטרה הנכבדים.

איוב קרא: נמצאת פה משפחת עלי, משפחתו של ג'יהאד עלי שנרצח בתחנת הדלק ב- 22 בינואר 2004.

איוב קרא: נמצא פה האב, המשפחה וראש מועצת פקיעין.

איוב קרא: הרצח הזה היה בתחנת דלק, כאשר אלמוני ניסה לגנוב את כספו של המתדלק.

איוב קרא: בתחנה אחת הוא הצליח, ולקח את הכסף; בתחנה השנייה הבחור לא נענה לו, והוא ירה בו מטווח קצר.

איוב קרא: למרות הקריאה המהירה למשטרה הרכב נמצא שרוף ליד כרמיאל ונעצר מישהו לכמה ימים.

איוב קרא: בסופו של דבר, לפחות על-פי המידע שיש לי, לא פוענח הרצח, ולא נעצרו אנשים.

איוב קרא: זה מקרה אחד ממקרים רבים במחוז הצפון, ובמיוחד בגליל, שאנחנו עדים לו בשנים האחרונות.

איוב קרא: יש התגברות של הפשיעה ושל הרציחות, שריפות, גניבות.

איוב קרא: זה הפך להיות מאזור שקט לאזור סואן בראייה פלילית ובפשיעה, ואנחנו לא יודעים למה זה קורה.

איוב קרא: אגב, המקרה הזה בפקיעין קרה בדיוק בתום שנה של רצח כפול שהיה בפסוטה, ב- 22 בינואר 2003 נרצחו שני אנשים בפסוטה, וגם זה לא פוענח עד היום.

איוב קרא: נוסף על שני המקרים שקרו בפסוטה ובפקיעין נעלם גם תושב בית ג'אן, ולא יודעים שום דבר עליו זה שלוש שנים לפחות.

צחי הנגבי: מה שמו?

איוב קרא: סעד מכפר סְמֶר, משפחת נאסר.

איוב קרא: נמצאה גופתו ליד כפר בית-ג'אן ולא יודעים מה הסיבות.

איוב קרא: כמו שאמרתי, רצח כפול בעקבות שוד מזוין על-יד הגן במעלות; רצח במג'דל שאמס שלא יודעים מה אתו: קשיש ממשפחות בריק שלא יודעים, אין כתב אישום, אין דין ואין דיין בקטע הזה.

איוב קרא: אני יכול לסקור עוד מקרים, למשל ילדה בת 16 מטבריה שנרצחה ולא יודעים מה קרה אתה; המקרה של האדמו"ר מירושלים שנעלם בתוך בור בצפת, ולא יודעים מה קורה אתו.

צחי הנגבי: מצאו את הגופה שלו, הוא נפל.

איוב קרא: הוא נפל לבור, ולא הוגש כתב אישום, שום דבר לא פוענח.

איוב קרא: אני יכול לסקור עוד הרבה מקרים שאנחנו עדים בהם למצב של השתוללות פשיעה פראית, ואיש לא יודע מה קורה שם.

איוב קרא: התאריך המדויק של הרצח בפקיעין שנה בדיוק מהרצח בפסוטה באותו אזור צריך להדליק מנורה אדומה, כי לא הרצח הראשון ולא הרצח השני פוענחו.

איוב קרא: לכן הייתי רוצה שנשמע לפחות מאותם גורמים במשטרה שמטפלים מה הסיבות ומה הנסיבות.

איוב קרא: למה דווקא באזורים הללו קורים הדברים, ולא מוגש כתב אישום, כאשר באזור תל-אביב אנחנו שומעים על רצח ולמחרת יש כבר פענוח של הרצח עם כתבי אישום ומעצרים.

איוב קרא: ופה כאילו מותר לרצוח, זו ההרגשה.

איוב קרא: כאילו באזור הגליל יש הנחות למקרים הללו.

איוב קרא: אנחנו לא מוכנים לקבל את זה.

איוב קרא: יש פה בן שאיבד אבא, ואף אחד לא יודע על הרציחות האלה שום דבר.

איוב קרא: אני מבקש ממך, היושב-ראש שנציג המשפחה ידבר.

יוסף ח'יר: אדוני היושב-ראש, משטרת ישראל.

יוסף ח'יר: אני בעל התחנה ששדדו אותה והרגו את העובד שהיה בה, עיאד עאיש.

יוסף ח'יר: באותו לילה הם באו לתחנה, ירד בן-אדם וביקש מהמתדלק כסף, והוא נתן לו את מה שביקש - 300 שקל.

יוסף ח'יר: המתדלק מייד התקשר למשטרת מעונה, ואמר להם שיש שוד בתחנה.

יוסף ח'יר: הרכב פנה לכיוון המזרחי של פקיעין.

יוסף ח'יר: באו מייד אחריו ומצאו אותו גמור, בכיס שלו היו 320 שקל, חוץ מזה אין, והם נסעו מזרחה לכפר ראמה.

יוסף ח'יר: שמעתי את מפקד מרחב חיפה אומר שיש לתחנה הזאת כמה דרכים, ואנחנו לא יכולים לחסום אותן.

יוסף ח'יר: דרך ראמה אין.

יוסף ח'יר: המשטרה הייתה מבקשת מתחנת כרמיאל להקים מייד מחסום, והיו תופסים אותם בדרך מראמה.

יוסף ח'יר: מצאו את הרכב שרוף ליד ראמה.

יוסף ח'יר: אני מבקש ממשטרת ישראל שתפעיל ותחקור את שני המקרים האלה שאמר חבר הכנסת איוב קרא בפסוטה.

יוסף ח'יר: עד היום אנחנו לא יודעים שום דבר.

יוסף ח'יר: אני מבקש חקירה יסודית כדי שייתפסו את שני האנשים האלה שהרגו את המתדלק בתוך תחנת פקיעין.

יוסף ח'יר: תודה לכם.

מוחמד ח'יר: אדוני השר, חברי הכנסת, נציגי המשטרה.

מוחמד ח'יר: אנחנו עדים למה שקורה בפקיעין ובאזור הגליל.

מוחמד ח'יר: האזור הזה היה שקט, כמעט אין גנבים, כמעט אין סמים, כמעט אין רוצחים; ובתקופה האחרונה, כפי ששמענו את הסקירה של חבר הכנסת איוב קרא---

יורי שטרן: מה זה אחרונה?

מוחמד ח'יר: אחרונה זה שנים, 10 שנים האחרונות.

מוחמד ח'יר: לפני-כן אף אחד לא גנב כמעט, אי-אפשר לומר בכלל, אבל אם היה מקרה בשנה זה אפילו לא נשמע.

מוחמד ח'יר: בעשר השנים האחרונות כל שנה יש לנו נרצחים - שניים או שלושה.

מוחמד ח'יר: אף מקרה לא פוענח, אף אחד לא יודע מי אלה.

מוחמד ח'יר: אני מפחד, קודם-כל כאזרח בפקיעין וכראש מועצה - ואני שייך לפורום קו העימות ולפורומים אחרים, וכולנו מדברים על זה בישיבות שלנו כנבחרים - מה יקרה בסוף.

מוחמד ח'יר: הרי אין רצח שתפסו אותו, אין רוצח שנתפס.

מוחמד ח'יר: אנחנו מפחדים שזה יהיה מקום לפשיעה, כי אם לא נתפסים אם יש אפשרות לברוח - ודווקא בגליל אין הרבה כבישים שאפשר לברוח מהם - כמו שאמר ידידי, אם היה מחסום בכניסה לראמה אין עוד יציאה משם, אין לאן ללכת.

מוחמד ח'יר: או חזרה לפקיעין-מעלות או ירידה לראמה.

מוחמד ח'יר: לכנראה, או שלא היה רכב - אני לא רוצה להאשים אף אחד, אני לא יודע מה היה - אבל העובדה היא שלא היה מחסום.

מוחמד ח'יר: אנחנו מפחדים שזה ישמש אחר-כך מקום לפשיעה.

מוחמד ח'יר: הגליל יפה, נחמד ושקט, אחר-כך יתחילו פושעים---

יורי שטרן: אם להיות עבריין, אז עדיף בגליל.

מוחמד ח'יר: בינתיים.

מוחמד ח'יר: הם רוצים לרצוח ולגנוב וזה בגליל כי בגליל לא תופסים אותם, אז מה יהיה בסוף?

מוחמד ח'יר: אנחנו פונים לקצינים ממשטרת ישראל שאנחנו מכבדים את העבודה שלהם - ראינו את הסקירה - מה בסוף עם זה?

מוחמד ח'יר: אנחנו מבקשים לשמוע תגובה.

מוחמד ח'יר: ביקשנו משמר אזרחי בפקיעין זה חודשיים-שלושה.

מוחמד ח'יר: עד היום זה חסר, וזה איננו, אמרו תמצאו בית, מצאנו, רכב, טלפון.

מוחמד ח'יר: אז יש איזושהי רשלנות או עומס עבודה.

מוחמד ח'יר: מותר לי, אדוני היושב-ראש, להעיר הערה בסוגריים?

יורי שטרן: כן.

מוחמד ח'יר: אני שמעתי על העסקת העולים החדשים מרוסיה.

מוחמד ח'יר: אני חושב שכל האזרחים, כולל אני, מכבדים אותם, אבל אני חושב שבמקרה הזה לתת הזדמנות שווה לכל האזרחים לאדם המתאים.

מוחמד ח'יר: לי יש עסק בפקיעין שמעסיק 60 עובדים, חצי מהם עולים חדשים מרוסיה - אין לי בעיה עם זה, אלא להפך.

מוחמד ח'יר: הייתי רוצה לתת שוויון הזדמנויות.

יורי שטרן: זה נכון, אבל שוויון הזדמנות כולל גם כישורים מיוחדים של בערך 20%.

יורי שטרן: למשל, בדרום 20% מהאוכלוסייה הם דוברי רוסית, ובמשטרה 3% מהשוטרים הם דוברי רוסית.

יורי שטרן: אז איך המשטרה תטפל גם בתלונות האזרח ולהגנתו, גם בהתמודדות עם הפשע כשאין לה בכלל שפה?

שמואל הרשקוביץ: זה לא רק רוסית.

יורי שטרן: אני אומר שיוצאי ברית-המועצות במשטרת ישראל הם 5%, האחוז הכי נמוך מכל הזרועות של שירות המדינה, ואין נתונים של נציבות שירות המדינה.

מרינה סולודקין: בכנסת אנחנו עשרה.

יורי שטרן: כשמדובר בשירות לאזרחים זה ביטוח לאומי.

יורי שטרן: כל שירות מתאים את עצמו פחות או יותר להרכב האוכלוסייה, ויכולת להבין את האדם שבא להתלונן ולמסור מידע---

צחי הנגבי: הוא שואל האם זה שבא להתלונן יודע רק רוסית.

יורי שטרן: יש המונים כאלה שלא יודעים, יודע לדבר, אבל לכתוב לא יכול.

יורי שטרן: זה אלף ואחד מקרים.

מוחמד ח'יר: אדוני, אני רק הערתי, בוא נחזור לנושא.

יורי שטרן: בעבריינות הנוער מהסיבות שמדינת-ישראל אשמה בהם בראש ובראשונה נוצר ששיעור העולים מברית-המועצות ומעולי אתיופיה הוא מאוד גבוה.

יורי שטרן: אם מתוך כ- 400 חוקרי נוער יש 16 דוברי רוסית, איך העבודה הזאת תתבצע?

יורי שטרן: איך?

יורי שטרן: כשאתה בשביל לטפל בנוער גם צריך להבין אותו, גם להיות בהידברות עם המשפחה, עם הסביבה שלו.

יורי שטרן: אין מערכת במדינה הזאת שהיא עד כדי כך סגורה לאומית, אבל על זה עוד נדבר.

עסאם מח'ול: בהזדמנות אחרת אציע לעולים להצטרף לוועדת המעקב, יש לנו כמה עניינים משותפים.

יורי שטרן: אני אמרתי להם, אם תפסיקו לתמוך בטרור, אפשר במישור הסוציאלי לעשות הרבה דברים ביחד.

מרינה סולודקין: נכון.

עסאם מח'ול: אני רוצה לחזור לנושא הכואב.

עסאם מח'ול: יצא לי להעלות את רצח השכן שלנו - ג'יהאד עלי - מימים ימימה של המשפחה שלי.

עסאם מח'ול: כמעט כל המקרים שהוזכרו כאן על האזור הצפוני הם מקרים של אנשים שאני מכיר אותם אישית.

עסאם מח'ול: אני חושב שיש מקום לזעקה אמיתית על מה שקורה באזור הגליל העליון והמערבי.

עסאם מח'ול: כאשר הכמות הופכת לאיכות, והצטברות מקרים רבים מעמידה שאלות יותר אקוטיות ויותר יסודיות.

עסאם מח'ול: כמה ימים אחרי הרצח אני ביקשתי מראש הממשלה שייקח על עצמו את המשימה לתת ביטחון אישי לאנשים בצפון.

עסאם מח'ול: אני חושב שזאת דרישה לא מוגזמת.

יורי שטרן: אבל היא לא אזורית.

עסאם מח'ול: היא לא אזורית, אבל אנחנו מדברים על הצטברות של מקרים שהבעיה האמיתית בהם שמקרה אחר מקרה דומים, באינטואיציה אפשר לנתח אותם, ואוזלת היד הזועקת לשמים.

עסאם מח'ול: זה מקומם ונותן הרגשה של חוסר אונים, נותן הרגשה של הפקרות באזור כולו.

עסאם מח'ול: אני הייתי מציע לשר להקים ועדה שתחקור מה קורה.

עסאם מח'ול: אי-אפשר להמשיך להסביר את זה שוב ושוב בזה שאין כוחות וכדומה.

יורי שטרן: אני מבקש מנציג האוצר להישאר אתנו.

עמית שפייזמן: אנחנו הודענו שככל הנראה לא נוכל להיות, מאחר שהדיון הוא לא על תקציבים.

יורי שטרן: למשרד ממשלתי אסור לסרב לכנסת לשלוח נציג.

עסאם מח'ול: העניין הוא שהציבור ברחוב לא מוכן לקבל את ההסברים למה המשטרה לא מפענחת אף אחד מהמקרים האלה.

עסאם מח'ול: אחרת, למה צריך משטרה?

עסאם מח'ול: לפני המקרים של הפגיעה הפיסית באנשים קדם גל של גניבות, של פלישות לבתי-ספר, גניבת מחשבים, שריפת מקומות ציבוריים.

עסאם מח'ול: אם שותקים, אם זה קורה ואף-אחד לא מוצא שום דבר, אז השלב הבא יהיה רצח גם בשביל 300 שקל.

עסאם מח'ול: זה הופך להיות נורמה, ואני מסכים עם יושב-ראש הוועדה שכאן מתפתחת קונספציה, מתפתחת השלמה ותרבות מסוימת, וחוסר המעש של המשטרה רק מעודד את זה.

עסאם מח'ול: כחבר כנסת, כתושב האזור וכאזרחים במדינה לא נוכל להשלים עם מצב של אוזלת יד כזאת.

עסאם מח'ול: אנחנו לא מאמינים שיש סיבה אובייקטיבית, יש סיבה סובייקטיבית - לא עושים מספיק, לא משקיעים מספיק, לא מטפלים כפי שצריך.

יורי שטרן: תודה רבה.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, המנכ"ל, מותר לנו להגיד שבשלוש השנים האחרונות המשטרה עסוקה במלחמה בפח"ע, ובעניין הזה מותר לנו להגיד גם מילה טובה למשטרה, שהרבה מקרים הודות לעירנות המשטרה ולפעילות המתוגברת ניצלו חיי אדם למרות האמצעים הדלים שעומדים לרשותה.

דוד אזולאי: כולנו מכירים את המצוקה הכספית.

דוד אזולאי: כשעלה נושא הפשיעה המאורגנת לכותרות דובר על תוספת תקציב של כחצי מיליארד שקל לנושא הזה.

דוד אזולאי: הייתי מבקש מכבוד השר לשמוע האם אכן הדבר בוצע או עתיד להתבצע, או שהכול נשאר בגדר דיבורים, ואין תוספות תקציב ולא שום דבר, והמשטרה ממשיכה לפעול באותם תקציבים דלים, ומדי פעם היא נדרשת ליותר משימות, וחוץ מזה לדאוג לכך שתילחם בתופעות הפח"ע.

דוד אזולאי: ידוע לנו על תשע רציחות של אזרחים חפים מפשע שנהרגו בגלל ממלחמת הכנופיות.

דוד אזולאי: אולי השר יכול לגלות לאוזננו כמה מהן פוענחו, וכמה לא.

דוד אזולאי: אני מתכוון למקרים כמו בחדרה ובתל-אביב.

דוד אזולאי: המקרים ידועים ומוכרים.

דוד אזולאי: דבר נוסף, אדוני השר, העליתי באחד הדיונים הקודמים.

דוד אזולאי: יכול להיות שהמשטרה עושה עבודה מצוינת, אבל יש לה בעיה של תדמית, שהיא לא מהטובות במדינה.

דוד אזולאי: הגיע הזמן שהמשטרה תעשה סוויץ' בעניין הזה, ותפעל לשיפור התדמית.

דוד אזולאי: אחת הבעיות שכולנו נתקלים בהן היא שרוב הפעמים שאזרחי המדינה נתקלים בשוטר זה בעבירת תנועה.

דוד אזולאי: כאן אנחנו נתקלים ביחס מזלזל של שוטר התנועה כלפי האזרח, שלו זה המגע הראשון עם המשטרה.

דוד אזולאי: אני הערתי על כך בכמה ישיבות, והגיע הזמן שהמשטרה תעשה שינוי בעניין הזה ותפעל למערכת יחסי אנוש בין השוטר לבין האזרח, כולנו חשים בזה.

דוד אזולאי: צאו לפעמים לרחוב ותראו התנהגות של שוטר תנועה כלפי אזרח שזו לו הפעם הראשונה שהוא נתקל בשוטר.

דוד אזולאי: איזו צורה.

דוד אזולאי: אפילו לא מכובד לחזור על הדברים האלה.

דוד אזולאי: אני אומר את זה כביקורת בונה, שאתם צריכים לפעול בעניין הזה ולעשות סדנאות לשוטרים איך להתייחס לאנשים.

דוד אזולאי: השוטר צריך למלא את תפקידו, והאזרח צריך לקבל את הדברים ברוח טובה.

דוד אזולאי: היה דיון בוועדת הפנים לפני כמה חודשים על השוק הסיטונאי בתל-אביב.

דוד אזולאי: נשמעו כאן טענות קשות כלפי המשטרה ואחת הטענות שחוזרות על עצמן היא שצריך להגיש תלונה, אבל אנחנו יודעים שברגע שמגישים תלונה אנחנו חושפים את אותו אזרח, ואותו אזרח פוחד על חייו.

דוד אזולאי: אתם במשטרה לא מצליחים ללכוד את אותם אנשים, אתם מצפים שאזרח יגיש תלונה ויעמוד מול כל אותם לווייתנים ויצטרך להתמודד אתם?

דוד אזולאי: למה אזרח שמעביר מידע למשטרה נדרש למרות הכול להגיש תלונה במשטרה?

עסאם מח'ול: יש מקרים שמוסרים למשטרה---

דוד אזולאי: לא, הם דורשים שתהיה תלונה רשמית.

דוד אזולאי: האזרח אומר בצדק שהוא לא מוכן להגיש תלונה, אלא לספק נתונים, אבל לא מוכן להגיש תלונה.

יורי שטרן: צריך להזכיר שאנחנו היינו בסרט הזה בעניין של הסחר בנשים.

יורי שטרן: גם אז הייתה טענה שהן צריכות להתלונן עד שהייתה החלטה ללכת על פעילות יזומה ולא לצפות מנפגעי הפושעים האלה שיהיו אלה שיתנדבו לסייע.

דוד אזולאי: לסיום, למרות כל הנתונים שראינו כאן ולמרות הנתונים שיש בידי ובידי חבריי חברי הכנסת, בואו לא נטאטא את הבעיה מתחת לשטיח.

דוד אזולאי: יש בציבור תחושה של חוסר ביטחון.

דוד אזולאי: הציבור מרגיש את זה, חש את זה.

דוד אזולאי: אז יכול להיות שהנתונים הסטטיסטיים מראים שיש הצלחה בכל מיני דברים, אבל אם נצא לרחוב לציבור הרחב יש תחושה של חוסר ביטחון שאסור שתהיה במדינת ישראל.

עסאם מח'ול: יש לפניי שלושה שמות מעכו.

עסאם מח'ול: במקרה הראשון - עומר עג'יני - לקחו אותו מהבית.

עסאם מח'ול: אשתו סיפרה מי לקח אותו, והוא לא חזר עד היום, זה שנים; חאלד זקור - נאמר למשטרה מי רצח אותו, ועד היום הוא לא נתפס; יוסף חליילי שידעו כולם שעומדים לחסל אותו, והוא חוסל לפני שהציבו לו שמירה.

עסאם מח'ול: זאת-אומרת, זה רק מחזק את מה שאמרנו עד עכשיו.

יורי שטרן: הייתי מבקש קצת התייחסות למצב של היום מג'ימשי שכתב דוח שלם כשהוא עבד במשטרת ישראל על ההתמודדות עם תופעות האלימות.

יורי שטרן: איפה המשטרה יכולה להגביר מאמציה.

דני ג'ימשי: עד לפני שנה וחצי הייתי קצין משטרה בדרגת תת-ניצב, מנכ"ל מציל"ה במועצה למניעת פשיעה בישראל, ושימשתי ראש ועדה של שכתבה תוכנית למניעת אלימות שהוגשה לממשלת ישראל.

דני ג'ימשי: הוועדה מונתה לממשלת ישראל, ולפי מיטב ידיעתי, ועדה שהיו שותפים בה כ- 40 מאנשי המקצוע הטובים ביותר במדינת-ישראל, ולפי מיטב ידיעתי, לא הייתה שום התייחסות, וכמובן שמסקנות הוועדה לא יושמו.

דני ג'ימשי: אני רוצה להתמקד בארבע נקודות: ראינו כאן נתונים סטטיסטיים של פשיעה, והכותרת הייתה "מצב הפשיעה".

דני ג'ימשי: רבותיי, זה לא מצב הפשיעה.

דני ג'ימשי: זו הפשיעה המדוברת במשטרת ישראל.

דני ג'ימשי: אחד הדברים הבסיסיים והראשונים לפני שמתמודדים עם בעיה היא לדעת מהי הבעיה, מהי באמת תמונת הפשיעה בישראל.

דני ג'ימשי: אנחנו לא יודעים כי אנחנו יודעים שלמשטרה מדווחים 80% במקרים מסוימים, במקרים מסוימים 40% ובמקרים מסוימים 5%.

דני ג'ימשי: על עברות של אלימות בתוך המשפחה ועל אלימות מין אנחנו יודעים שמדווחים בעולם 7%-8%.

דני ג'ימשי: לכן התמונה הזאת מעוותת לחלוטין.

דני ג'ימשי: כשכאן עמיתיי לשעבר אומרים שהייתה ירידה של 0.8% או עלייה של 0.7%, זה חסר משמעות לחלוטין.

דני ג'ימשי: מה צריך לעשות?

דני ג'ימשי: כצעד ראשון למדוד תחושת ביטחון.

דני ג'ימשי: עלה גם כאן מדברי היושב-ראש ומדבריהם של אנשים אחרים, שיש חוסר תחושת ביטחון.

דני ג'ימשי: על סמך מה אתם אומרים?

דני ג'ימשי: על סמך תחושת בטן, נכון?

דני ג'ימשי: למה לא מודדים את זה?

דני ג'ימשי: בכל מקום בעולם מודדים תחושות, סקרים סיסטמתיים של תחושת ביטחון.

יורי שטרן: המשטרה מודדת?

שמואל הרשקוביץ: יש סקרים סיסטמתיים בעניין הזה, גם בישראל.

דני ג'ימשי: בכל מקום יש מרכז שנקרא "National Crime Prevention": בארצות-הברית, באנגליה, בהולנד, באוסטרליה ובניו-זילנד.

דני ג'ימשי: המרכז הזה עושה בעצמו את כל הבדיקות האלה.

דני ג'ימשי: גם סקרים של קורבנוּת - בואו נראה מי נפל קורבן, אנחנו לא יודעים, אלה נתונים חלקיים מאוד, ואפילו פחות מחלקי.

דני ג'ימשי: דבר שני, כיצד להתמודד עם פשיעה ואלימות.

דני ג'ימשי: הוועדה שאני עמדתי בראשה עסקה בעיקר באלימות, וצריך לעשות את ההבחנה בין פשיעה לבין זה.

דני ג'ימשי: אנחנו הצגנו את הנושא, אבל יש עוד 22 המלצות, ואני רוצה לדבר רק על שלוש מהן: א.

דני ג'ימשי: צריך להקים מרכז למדידה ולחקר העבריינות בישראל כדי שקודם כל נדע מה הבעיה.

דני ג'ימשי: ב.

דני ג'ימשי: הטלת אחריות וסמכות על רשויות מקומיות.

דני ג'ימשי: משטרת ישראל היא המשטרה המונוליטית היחידה בעולם הדמוקרטי, כלומר, משטרה לאומית ארצית.

דני ג'ימשי: ראשי הרשויות הם אלה שחשים את הבעיה, הם אלה שיודעים לטפל בה, והם מנותקים לחלוטין.

דני ג'ימשי: אין להם אחריות, אין להם סמכות ותקציבים.

דני ג'ימשי: אני מציע לשבור את המונוליטיות הזאת.

יורי שטרן: אולי זה מציל אותנו.

יורי שטרן: במצב של הרשויות היום אם הן עוד היו אחראיות על הסיפור הזה.

דני ג'ימשי: אני לא הייתי מציע לזלזל מכיוון שיש מושג שנקרא accountability, כלומר, מי שלוקח אחריות.

דני ג'ימשי: מי אחראי היום על העלייה בפשיעה?

דני ג'ימשי: מי לוקח אחריות?

דני ג'ימשי: האם ראיתם פעם קצים משטרה, מפקד משטרה, מפכ"ל שאומר: "סליחה, הפשיעה משתוללת, עזוב את התפקיד"?

דני ג'ימשי: לא.

דני ג'ימשי: אין מושג כזה accountability לחלוטין.

דני ג'ימשי: ראיתי כאן יעד מפכ"ל.

דני ג'ימשי: אל תיפגעו רבותיי, זה לא יעד, זו בדיחה.

דני ג'ימשי: להגביר את כמות החוקרים ב- 400 או ב- 20 זה לא יעד.

אילן פרנקו: הנתון שאתה קראת זה הכלי למימוש היעד.

דני ג'ימשי: יעד צריך להיות מדיד.

דני ג'ימשי: יעד צריך לומר שמורידים את פשיעת הנוער מ- 100 ל- 80.

מרגלית קורפרו: דני, אנחנו מציבים את היעדים כמדידים במשטרה כבר ארבע-חמש שנים.

דני ג'ימשי: אבל זה מה שהיה כתוב.

אילן פרנקו: אתה מטעה את החברים, דני.

אילן פרנקו: היעד שונה לחלוטין.

דני ג'ימשי: אני התייחסתי למה שכתוב כאן.

דני ג'ימשי: תמיד השמטרה מתלוננת על חוסר בתקנים ובמשאבים.

דני ג'ימשי: אין ספק, כולנו מסכימים על העבודה הקשה בתחום של פח"ע, אבל יש שומנים גדולים מאוד במשטרת ישראל.

דני ג'ימשי: יש בה אינפלציה של קצינים שאין באף משטרה בעולם.

שמואל הרשקוביץ: אתה מדבר עכשיו במונחים של דיאטה.

דני ג'ימשי: שיעור הקצינים הבכירים והאינפלציה בשנים האחרונות אין לה אח ורע באף מקום בכל משטרה אחרת בעולם.

דני ג'ימשי: משטרת ישראל פועלת ברמות פיקודיות שאחת מהן היא מיותרת.

דני ג'ימשי: כלומר, אדוני השר, לא צריך ללכת בבכי ונהי, יש אפשרות להעביר את כל הקטנים האלה לערים ולכפרים בגליל המערבי ולדרום - שאגב, המצב שם לא פחות גרוע, בבאר-שבע העסקים נסגרים כי אף אחד לא מגן עליהם - להפוך אותם לשוטרים קהילתיים שייתנו מענה לבעיות שיש.

דני ג'ימשי: אני מציע לעבור מגישה נאיבית של התמודדות עם פשיעה, שהיא אגב, לא שייכת רק למשטרה, הדוח הוגש לממשלה, והיא צריכה לקחת את האחריות על זה.

דני ג'ימשי: המשטרה היא גוף חשוב, ואולי הגוף הכי חשוב שמתמודד עם פשיעה.

דני ג'ימשי: הממשלה היא שצריכה לקחת אחריות ולעבור מהתמודדות נאיבית לחשיבה אחרת לחלוטין שבמרכזה עומד מושג ה- accountability ומחויבות.

דוד אזולאי: מתי הדוח הזה הוגש לממשלה?

דני ג'ימשי: ב- 2001.

יורי שטרן: אני רוצה לשמוע עוד מספר מצומצם של דוברים, ואז אני אבקש מהשר לדבר.

יורי שטרן: אולי לפני שאתה תדבר נקבל התייחסות של המשטרה לשני הדברים הספציפיים שהעלינו בעניין הגליל והשוק הסיטונאי.

יורי שטרן: אבל לפני-כן, איגוד לשכות המסחר עם נציגים מהמגזר העסקי, אנחנו דיברנו על הפשיעה נגד האזרח, אבל יש גם עבריינות רבה שפוגעת בחיים העסקיים.

יורי שטרן: מי יכול להתייחס?

רוני רייבר: בישיבה הקודמת הצגנו את המצב מהדיווחים שקיבלנו מהסוחרים בשוק שמצביעים על עלייה ברמת המעורבות של הפשע המאורגן בחיי היום-יום.

רוני רייבר: זה הגיע השנה לרצח, אבל כבר היו לפני זה ניסיונות לרצח, ויש כל הזמן אווירה של מתח ושל חשש.

רוני רייבר: היו פה שני אנשים שאמרו שהם עומדים לסגור את העסק כי הם פוחדים לחייהם.

דוד אזולאי: מה זה מעורבות?

רוני רייבר: אנשי הפשע המאורגן יושבים כחלק מהסוחרים, אבל בעצם כולם יודעים---

דוד אזולאי: אבל הם ידועים ומוכרים?

דוד אזולאי: הודעתם למשטרה?

רוני רייבר: כן.

רוני רייבר: אנשי השוק הודיעו למשטרה.

יורי שטרן: העסק הזה עד כדי כך מסוכן שאנשי השוק ביקשו מאתנו שהישיבה שקיימנו כאן תהיה ללא תקשורת ולא יבואו אנשים חיצוניים, אבל כולם יודעים את הכול.

רוני רייבר: אני חוזרת על הבקשה שביקשנו אז.

רוני רייבר: ביקשנו נקודת משטרה, זה הכול.

יורי שטרן: אבל הייתה פגישה ביניכם.

רוני רייבר: מאז הישיבה האחרונה לא הייתה שום פגישה.

רוני רייבר: פנינו כמה פעמים, ואפילו לא נענינו.

רוני רייבר: הייתה תשובה שהגיעה בעקיפין דרך מר אלקיים, המשנה למנכ"ל עיריית תל-אביב, שהודיע לנו שהוא מקיים מגעים עם המשטרה.

רוני רייבר: גם הוא אמר לנו שאנחנו צריכים לדבר עם המשטרה.

רוני רייבר: הייתה פעם אחת שדיברנו עם המשטרה שאם הסוחרים מהשוק הסיטונאי רוצים נקודת משטרה הם צריכים לשלם.

דוד אזולאי: אתם אנשי השוק הסיטונאי, האם העברתם את המידע שברשותכם לידיעת המשטרה באזור שלכם?

אבנר מלכה: העברנו.

אבנר מלכה: ישבנו אצל תת-ניצב אהרון עזרא, והוא יודע בדיוק על אלו אנשים מדובר, אבל אנחנו לא רוצים נקודה.

אבנר מלכה: אנחנו רוצים שני שוטרים במדים מ- 00:00 עד 12:00 בצהריים שיסתובבו.

אבנר מלכה: לא צריך יותר.

אבנר מלכה: אנחנו רוצים נוכחות משטרתית, כבר 15-20 שנה אין לנו שוטר אחד! לא ביטחון, לא פלילי, שום דבר.

אבנר מלכה: זה גטו סגור, ואף שוטר לא נכנס לשם, לא יודע למה.

דוד אזולאי: גם כשמגישים תלונה שוטר לא נכנס?

אבנר מלכה: אם מגישים תלונה, אבל בינינו, אנשים לא מגישים תלונות על אלימות או דברים כאלה, הם אוכלים אותה.

אבנר מלכה: השנה נסגרו מחסנים.

יורי שטרן: אני מבקש מגדוד עלייה.

יורי שטרן: פה אני חושב שיש דווקא הצלחה מסוימת בחיבור בין המשטרה לבין הגורמים מקרב העלייה ומבין אלה שרוצים לסייע.

יורי שטרן: איך זה מתקיים עכשיו?

טטיאנה חולדקוב: יש לנו ניסיון מאוד חיובי, לדעתי, בשיתוף הפעולה עם המשטרה במחוז דרום עם ניצב משה קרדי ועם העמותה שלנו וגם במחוז ירושלים, אבל רק במסגרת המשמר האזרחי כבר שנתיים.

טטיאנה חולדקוב: אנחנו רוצים לעשות את זה גם במחוזות אחרים, והמטרות הן אותן המטרות שהאורחים הנכבדים דיברו עליהן כאן:

טטיאנה חולדקוב: שוטרים דוברי רוסית מהארגון שלנו - קצינים לשעבר מחבר העמים ורוסיה - שאפשר לגייס אותם למשטרה, ויש להם ניסיון רב.

יורי שטרן: הגיוס לא חייב להיות מהארגון, הארגון יכול להסתייע במועמדים.

טטיאנה חולדקוב: נכון.

טטיאנה חולדקוב: אני לא אומרת שרק מה- 1000 איש שיש לנו, אבל כמובן, אנחנו יכולים לעזור בזה.

טטיאנה חולדקוב: יש לנו די הרבה אנשים שמשתתפים במשמר האזרחי בקבוצות ייחודיות שמטפלות גם בפשיעה בקרב דוברי רוסית, ויש לנו גם תוכנית הסברה שהתחלנו בקרב האוכלוסייה הרוסית באותם אזורים שאנחנו פעילים בהם.

טטיאנה חולדקוב: דבר שלישי, טיפול בעברות באזורים שיש שיעור גדול של תושבים דוברי רוסית, עולים מחבר העמים, שלא תמיד מבינים עברית היטב.

יורי שטרן: אבל הפעילות שלכם היום היא בהתנדבות, אתם לא נקלטתם במשטרה.

טטיאנה חולדקוב: כן, התנדבות מוחלטת.

טטיאנה חולדקוב: אנחנו מאוד מקווים לפעילות יותר נרחבת.

אהרון עזרא: אני מבקש להתייחס לעניין השוק הסיטונאי.

אהרון עזרא: אם יורשה לי, אני מבקש להביע מורת רוח כאחד ששותף להרבה ישיבות ועדות מסוגים שונים.

אהרון עזרא: התחושה שלי באופן אישי היא שביד אחת נותנים מחמאה למשטרה וביד השנייה מכים באלה בצורה חזקה.

אהרון עזרא: אני חושב שהבסיס לדיון היום הוא בסיס פסיכולוגי-רגשי ולאו דווקא תוצאה של ניתוח מעמיק של הנתונים גם של אותם גורמים מקצועיים, ואולי שווה לבחון את הדברים בצורה הרבה יותר עניינית ולראות את הדברים בצורה יותר מערכתית.

יורי שטרן: אנחנו משתדלים.

יורי שטרן: אם אתה יכול לסייע לנו, בבקשה, אבל לא במילים אכזריות, ותתייחס בבקשה לשוק הסיטונאי.

יורי שטרן: בוועדה הזאת ובכנסת בכלל יש לא רק אמפטיה וסימפתיה למשטרת ישראל והבנה של העומס, אלא גם נכונות רבה לסייע.

יורי שטרן: זה לא אומר שאנחנו שבעי רצון, וזה לא אומר שאנחנו נסתיר את הביקורת.

אהרון עזרא: גם אנחנו לא שבעי רצון, ויש מקום לביקורת, אבל הביקורת צריכה להיות יותר עניינית, מקצועית אפילו, ולא תוצאה של התייחסות מאינטרס כזה או אחר, כולל אפשרות תעסוקה כזאת או אחרת אף על-פי שהדברים האלה מאוד חשובים.

אהרון עזרא: נוח לי להתחיל בהיסטוריה, חלק מהעובדות בכלל לא מדויקות בלשון המעטה.

אהרון עזרא: גם לפני עשור הייתי במרחב ירקון קצין אג"ם.

אהרון עזרא: הייתה שם נקודת משטרה---

יורי שטרן: אנחנו קיימנו פה ישיבה, ובה סוכם שראשי המחוז ייפגשו עם נציגי הסוחרים כדי להגיע להסדר איך המשטרה תיתן מענה למצב בלתי נסבל שנוצר בשוק.

יורי שטרן: אני לא רוצה לפתור עכשיו.

יורי שטרן: אני שואל למה המשטרה לא קיימה את הישיבה הזאת כפי שהובטח?

אהרון עזרא: אדוני היושב-ראש, אם לפני 10 שנים בערך הייתה נקודת משטרה ואנשי הוועד ביוזמתם ביקשו לפרק את נקודת המשטרה---

יורי שטרן: אדוני, יכול להיות שלפני 10 שנים הם חשבו אחרת, ויכול להיות שהמצב בחלק הפשיעה---

אהרון עזרא: הבנתי.

יורי שטרן: ישבנו פה ביחד וסיכמנו שאתם תיפגשו.

יורי שטרן: אני ראיתי את תפקידי בכך שקישרתי ביניכם, וחשבתי שבמקום שתהיה ביקורת חד-צדדית של אנשי השוק נגד משטרת ישראל עדיפה הידברות ועדיף פתרון שמוצאים ביחד.

יורי שטרן: אני שואל: למה זה לא מתקיים?

אהרון עזרא: אני מסכים אתך.

אהרון עזרא: ביזמתי כבר לפני שנה---

יורי שטרן: אדוני, אני מדבר על הישיבה שהתקיימה אצלי לפני כ- 3 חודשים, ואתם הסכמתם ואמרתם שזה טוב ונכון.

יורי שטרן: באירועים הבאים שישבנו ביחד שאלתי, ונאמר לי שהתקיימה ישיבה, ושלחתי שלושה מכתבים בבקשה לתת לי סיכום, כי העסק פה מאורגן, אנחנו עושים מעקב.

יורי שטרן: אני שואל מה מפריע למשטרת ישראל במקרה הספציפי הזה למלא אחר החלטת הוועדה הזאת שהתקבלה בהסכמה מלאה של משטרת ישראל?

אהרון עזרא: זה לא מפריע, ואני לוקח עליי את המשימה הזאת.

אהרון עזרא: אני רוצה להעמיד דברים בפרופורציה נכונה: ציירו מצב כאילו הפשע משתולל בשוק הסיטונאי, ואני אומר מידיעה שלי - ואני אמון על הנתונים עצמם - שאירועי המשטרה לא שונים ואפילו פחותים במה שקשור למהות האירועים ולכמותם.

יורי שטרן: אני רואה את הדוגמה הזאת כדי טיפוסית.

יורי שטרן: יש אזרחים שסיפרו שכל ערב בא אליו אחד הפושעים האלה ולוקח ממנו סחורה במאות שקלים, ואפילו באלפי שקלים, והנזקים הם בסדרי גודל פנטסטיים לעומת ההיקפים של ההיפך.

יורי שטרן: זה שאר התלונות.

יורי שטרן: למשטרה יש תחושה אחרת---

אהרון עזרא: זו לא תחושה.

יורי שטרן: סליחה, לפי המדדים שלכם, מה יכול להיות יותר נכון ויותר טבעי - ומספיק לזה 3 חודשים - מאשר לשבת?

יורי שטרן: הרי היו צריכים להעביר מזמן את השוק הסיטונאי במרכז תל-אביב, וארגון שלם של לשכות המסחר רואה את הדבר הזה כחשוב.

יורי שטרן: למשטרה אין זמן לשמוע מאנשים ולחשוב ביחד אולי על ביקורים תקופתיים, מה הבעיה בשבילך להידברות כזאת?

אהרון עזרא: סליחה, אתה לא נותן לי להשלים את הדברים, אתה מסיק מסקנות לבד.

אהרון עזרא: אנחנו נמצאים שם כל יום, אני יכול להגיד לך מה הנתונים.

אהרון עזרא: אתה רוצה שאני אתייחס?

יורי שטרן: אני רוצה שתתייחס רק לדבר אחד.

אהרון עזרא: אתה רוצה שאני אתן תשובות ב"כן" ו"לא"?

אהרון עזרא: זה מה שאתה רוצה?

יורי שטרן: לא.

יורי שטרן: אני לא יכול לבדוק את הנתונים שלך, ולא להתעסק בתלונות של הסוחרים.

יורי שטרן: אני ביקשתי לשבת עם האנשים המתלוננים.

אהרון עזרא: סיכמנו את העניין הזה.

אהרון עזרא: אני לוקח את זה על עצמי.

יורי שטרן: כבר לפני שלושה חודשים---

אהרון עזרא: אני לא יודע, לא הייתי שותף להחלטה אז, אני מאוד מצטער.

אהרון עזרא: אני אכבד את ההחלטה הזאת, והדבר הראשון שאני אעשה הוא לקיים את המפגש עם אנשי הוועד.

אהרון עזרא: לפני שנה ביוזמתי קיימתי פגישה אתם בניסיון לרתום אותם לשיתוף פעולה שלא צלח.

אהרון עזרא: דבר נוסף - לא כצעקתה.

אהרון עזרא: אני לא מוציא מכלל אפשרות מעורבותם של גורמים פליליים, כולל הפשע המאורגן, אבל אנחנו צריכים שיתוף פעולה, וביקשתי מאנשי הוועד לדעת את הדברים - לא צריך תלונה - כדי לבצע פעילות חכמה, ולא זכינו למענה בעניין הזה, לצערי.

דוד אזולאי: מצד אנשי השוק?

אהרון עזרא: מצד אנשי השוק, והבן-אדם היה שותף לפגישה.

צחי הנגבי: ראשית, תודה על המעקב הצמוד שאתה ממשיך לקיים אחר המשטרה.

צחי הנגבי: אכן בדרך-כלל אנחנו זוכים לסיוע, לגיבוי ולחיזוק.

צחי הנגבי: בהזדמנות הזאת תודתי על-כך שסיימת היום חוק בעל חשיבות עצומה הן לשירות בתי הסוהר וגם באופן מעשי למערכת אכיפת החוק כולה שהמשטרה היא חלק מרכזי ממנה.

צחי הנגבי: אני מודה לך על-כך, אני הייתי שותף ועקבתי מקרוב אחר המאמצים האדירים העצומים, כמעט חסרי התקדים בחקיקה בכנסת שאתה השקעת בחודשים האחרונים.

דוד אזולאי: הרגשנו את זה.

צחי הנגבי: הברכה הייתה ליושב-ראש הוועדה, לא לאיש האופוזיציה בוועדה בהקשר הזה.

צחי הנגבי: אני שותף כאן להרגשה שתיאר כאן תת-ניצב עזרא, ואני בטוח שגם חבריי למשטרה הרגישו קצת: חוסר איזון בביקורת שהושמעה על-ידי החברים.

צחי הנגבי: אומנם פתחת פה בדברי שבח, אבל המתקפה הייתה קצת לא מאוזנת, אבל זה לא משנה, אנחנו צריכים להתייחס לנושאים שהועלו.

צחי הנגבי: ראשית, לגבי דברי חבר הכנסת אזולאי, 9 מעשי רצח שהתקיימו שבכולם יש פעילות ענפה, נחושה ומקצועית מאוד של כל מחוזות המשטרה.

צחי הנגבי: באף אחד מן המקרים האלה לא הוגש עדיין כתב אישום שנוגע ישירות למעשי הרצח: הרצח של שרה בן-אדירי, של שקד שלחוב באשקלון, של שניים מהמספרה בהוד השרון, של שלושה אנשים ביהודה הלוי ושל דניאל ואלה נחשון בחדרה.

צחי הנגבי: לגבי כל אחד מהמקרים האלה יש פעילות מאומצת, וחלק מהאנשים שהיו מעורבים, להערכתנו בביצוע הרציחות יושבים כרגע מאחורי סורג ובריח כרגע, ובנושא הזה אני מקווה שבעתיד נוכל לבשר על פענוח, על העמדה לדין ועל מיצוי הדין עם הרוצחים.

צחי הנגבי: המשטרה עושה ריכוז מאמץ חסר תקדים מול הפשיעה המאורגנת.

צחי הנגבי: אילו רק נאמר שמאז 12 בדצמבר בשנה שעברה נעצרו אלפים במסגרת מאבק המשטרה נגד הפשיעה המאורגנת.

יורי שטרן: אלפים?

צחי הנגבי: כן.

צחי הנגבי: מספר העצורים היה 6,454.

יורי שטרן: בכלל או במסגרת הפעילות הזאת?

צחי הנגבי: במסגרת פעולות הלחימה בפשיעה המאורגנת.

יורי שטרן: אז, אם כך, יש לנו מקומות בבית-סוהר.

צחי הנגבי: לא כולם נשארים במעצר, אבל נעצרו רובם לחקירה.

צחי הנגבי: נסגרו למעלה מ- 1,700 מכוני הימורים בלתי-חוקיים; נסגרו למעלה מ- 1,400 מכוני ליווי; נתפסו למעלה מ- 3,400 מכונות מזל; נעשו אלפי תפיסות של סמים, של אמצעי לחימה, של רכוש גנוב; עוכבו לחקירה למעלה מ- 13 אלף אנשים.

צחי הנגבי: יש מבצעים כל יום, כל לילה בכל מחוזות המשטרה בניצוח המפכ"ל, סגן המפכ"ל, ראש אמ"ן, מפקדי המחוזות.

צחי הנגבי: המערכת מגויסת לקרב הזה כי היא רואה בו קרב חיוני לנשמתה של הדמוקרטיה בישראל ולאיכותה של החברה בישראל לקיים חיים נורמליים.

צחי הנגבי: בקשר לנושא שהעלה חבר הכנסת איוב קרא, נושא שהיום נתקלתי בו בפעם הראשונה - הרצח בתחנת הדלק - אני אבקש את כל הפרטים הרלוונטיים מהמחוז כדי לעקוב ולראות שאכן מושקעים כל המאמצים כדי לפענח את הרצח הקשה הזה.

צחי הנגבי: יש בהחלט צורך בשילוב של יוצאי חבר העמים במשטרת ישראל.

צחי הנגבי: הם כוח מאוד משמעותי כאשר מתמודדים עם פשיעה בקרב אוכלוסייה שאיננה דוברת עברית.

צחי הנגבי: גם בפרשה שפוענחה לפני מספר שבועות על חוליית שכירי החרב מבלרוסיה, השוטרים יוצאי מחבר העמים היו מעורבים בחקירה, תרמו תרומה רבה מאוד להתפתחויות בחקירה הזאת, וכמובן, אם הייתה לנו יכולת לקלוט כמו שאנחנו רוצים, ודאי היינו קולטים גם יוצאי חבר העמים.

צחי הנגבי: שאלת את נציג האוצר, והוא יודע שמשטרת ישראל נמצאת במצב לא פשוט.

צחי הנגבי: נשאלנו האם קיבלנו משהו בהקשר של הפשיעה המאורגנת, התוכנית דיברה על כמיליארד שקל בשלוש שנים, עשינו עדיפויות פנימיות לבקשת ראש הממשלה ועשינו היררכיה.

צחי הנגבי: לצערנו, נכון להיום ההתייחסות לא רצינית וצרכים מרכזיים שלנו בתחום הטכנולוגיה, בתחום התוכנית להגנת עדים, בתחום חיזוק היכולות של היחידות המרכזיות - הימ"רים - שהם הגופים המרכזיים שהמחוזות מפעילים מול ארגוני הפשיעה לא קיבלו את תוספת הכוח, את השדרוג הנדרש בלוחמים, במשאבים, בציוד כדי להשיג את היעדים האלה.

צחי הנגבי: כפי שאתה רואה לא מחכים, פועלים פה בכל העוצמה, אבל אני מאמין שנסתייע גם בוועדה כדי לקבל טכנולוגיות נדרשות ותוספות משאבים חיוניות, והתוצאות תהיינה יותר מהירות ויותר אפקטיביות.

יורי שטרן: כמה כסף הצליחה מדינת ישראל להחרים בעקבות הפעילות הזאת?

צחי הנגבי: יש נושא שהגענו לגביו להתקדמות עם משרד האוצר בכל הנוגע לחילוט של רכוש ממשפחות הפשיעה, ואני מקווה שלפחות בנושא הזה תהיה התפתחות משמעותית.

יורי שטרן: זה ייכנס לקופת המשטרה?

צחי הנגבי: זה ייכנס למערך שלוחם כדי להמשיך בפעילות החילוט.

יורי שטרן: רק לפעילות החילוט, לא לשאר הפעילויות?

צחי הנגבי: לפעילות מול ארגוני הפשיעה.

צחי הנגבי: בסך הכול התוצאה המעשית בכסף היא שמלבד המאסרים שאתה חייב להכניס מאחורי סורג ובריח, אתה גם רוצה להביא להתמוטטותם ולקריסתם, ולכן החילוט הוא כלי מרכזי.

צחי הנגבי: אני רוצה לסיים בקשר לנושא בצפון.

צחי הנגבי: פעם ראשונה אני שומע שיש תחושה שדווקא בצפון יש חוסר פענוח של פרשיות מן הסוג שפירטתם, לי זה לא מוכר.

עסאם מח'ול: מרגישים שמאבדים את הצפון.

צחי הנגבי: אני לא יודע איך התחושה הזאת נוצרה כי סטטיסטית לא שמעתי עליה אף פעם, גם לא מכם, ואנחנו נפגשנו ודיברנו לא פעם.

צחי הנגבי: אבל יכול להיות שזה ראוי לבדיקה.

צחי הנגבי: המשטרה ודאי יודעת האם אכן התחושה הזאת היא התחושה המורגלת או היא יותר סובייקטיבית.

אילן פרנקו: הנתונים שמחזיק קצין אג"ם גליל שונים, אדוני השר.

צחי הנגבי: לאחר מכן נשמע ונקבל גם מכם ריכוז של השמות ושל פרשיות מעשי הרצח, ואני וחבריי מהמשטרה נתייחס אליהם.

יורי שטרן: כבוד השר, תודה.

יורי שטרן: המשימות שלך באמת קשות.

יורי שטרן: הביקורת מבטאת פה תחושות ולא מעט מההתבוננות במה שקורה.

יורי שטרן: היא נועדה כדי לסייע במשטרה כי אנחנו רואים בה מגן לאזרחים.

יורי שטרן: הפעם היו פחות דברי שבח מאשר דברי ביקורת, ואנחנו מבקשים שמבחינת

יורי שטרן: כם זה לא יתקבל כהשתלחות, אלא בצורה באמת בונה.

יורי שטרן: תראו אולי פעם נוספת איפה הבעיות, ואיך אפשר לתת דגשים אחרים.

יורי שטרן: בכסף שהושקע בהאזנות סתר לאביגדור ליברמן אפשר היה להקים שיטור קהילתי בהרבה מקומות.

יורי שטרן: זה עניין של עדיפויות.

יורי שטרן: עם כל המגבלות היום בקליטת אנשים חדשים, אין ספק שפה ושם מתחלפים אנשים, ואם הדגש הוא על כניסתם של דוברי רוסית ועל ניצול של הכוחות המקצועיים שהגיעו משם יש גם סיוע של משרד הקליטה, למשל, יש גיוס באמצעות הצבא - אם זו המדיניות, וקרו כבר מספר אירועים - קרדי התחיל בדרום, ויבורך, ואחר-כך זה היה בעוד כמה מחוזות.

יורי שטרן: כלומר, אפשר לעשות דברים.

יורי שטרן: מצדנו, למשל, תוכנית הגנת העדים, והכספים שהם אמורים להחזיר למשטרה שהיא שמה יד עליו, ואם לא היא אז הכסף היה מתגלגל בעולם העברייני ולא מגיע למדינת-ישראל.

יורי שטרן: אנחנו בעד הגישור בין הצרכים לבין האמצעים.

יורי שטרן: תודה לך.

אהרון עזרא: אני רוצה להשלים את סוגיית השוק הסיטונאי.

אהרון עזרא: הסיומת של הדברים שלי קודם חשובה, ואני מרים את הכפפה שאיננה כפפת אגרוף, לשם שינוי.

אהרון עזרא: אנחנו ניפגש עם אנשי הוועד, ואני מאוד מקווה שיהיה שיתוף פעולה מצדם, ולא מה שהיה לפני שנה, ויכול להיות שהגענו לבשלות כלשהי שהיא מאוד חשובה.

אהרון עזרא: אני רוצה לומר פעם נוספת שאני לא מוציא מכלל אפשרות את מעורבותם של גורמים פליליים בכירים בשוק הסיטונאי.

אהרון עזרא: אבל אנחנו צריכים את שיתוף הפעולה, ולאו דווקא במסגרת תלונה מקובלת כמו שהתייחסנו קודם, ואני מקווה מאוד שעכשיו נזכה לשיתוף הפעולה הרצוי.

אהרון עזרא: אנחנו נמצאים בשוק.

אהרון עזרא: אנחנו עושים פעילות גלויה וסמויה במטרה להתחקות אחרי הדברים.

אהרון עזרא: ישנן תופעות של אלימות בשוק; רק בסוף השנה הקודמת היה רצח.

אהרון עזרא: החשוד הוא ערבי, והוא ברח לתחומי איו"ש, ואני מקווה מאוד שהוא ייתפס באיזשהו שלב, אבל הוא לא קשור לפשע המאורגן, כפי שניסו לצייר את הדברים.

אהרון עזרא: אני מקווה שנצליח לשים עליו את היד.

אהרון עזרא: באופן כללי, אני יכול להגיד שבתחומי המרחב שלי, לפחות בשנה האחרונה, כל מקרי הרצח גלויים, וכל החשודים הובאו לדין.

אהרון עזרא: יכול להיות שיש מקומות שהתנאים היו הרבה יותר קשים בהם.

אהרון עזרא: זה מייצר בעיות תנועה קשות, אזור סביבת השוק הסיטונאי שאנחנו מחויבים להשקיע בה משאבים לטובת התמודדות עם העניין.

אהרון עזרא: יש שם שוהים בלתי חוקיים, בעיקר ערבים, שעובדים בשוק, ומי שמעסיק אותם הם הסוחרים, לא משטרת ישראל, וגם להם יש חלק בעניין.

אהרון עזרא: ננסה להתמודד עם התופעה הזאת.

אהרון עזרא: אנחנו מקיימים מבצעים אד-הוק.

אהרון עזרא: כשמת

אהרון עזרא: פתחת בעיה אנחנו מייד נכנסים במסה כבדה כדי להתמודד עם העניין.

אהרון עזרא: אני אפגש עם אנשי השוק.

אהרון עזרא: אני יודע שהמטרה שלהם היא אחת, אני לא יודע מה האינטרס שלהם לטובת העניין, ואם אנחנו מדברים על הניסיון להתמודד עם העברות הקשות של חשיפה, נקודת משטרה בוודאי לא תעזור במקום.

אהרון עזרא: בנתונים האובייקטיביים שיש לנו היום אין לי היכולת להפריש ארבעה שוטרים בקביעות---

דוד אזולאי: נוכחות.

אהרון עזרא: נוכחות יש תמיד.

אהרון עזרא: אנחנו נכנסים עם היס"ם, ואני נכנס עם הבילוש ועם הסיירים.

אהרון עזרא: אני מזמין את כל אחד מהאנשים לומר שהייתה תלונה או בקשה לסיוע שלא הגיעה ניידת תוך פרק זמן קצר מאוד למקום הזה.

אהרון עזרא: הצגת הדברים לא מדויקת בלשון המעטה.

יורי שטרן: אני לא השופט פה, לפחות בשלב זה לא הייתה לי כוונה להגיד מי יותר צודק.

יורי שטרן: הכוונה הייתה למצוא פתרון משותף.

יורי שטרן: אני אמרתי גם לסוחרים כי בהיקף הנזקים שהם מדברים עליו בגלל הפשיעה - והם לא דיברו על הפשיעה המאורגנת, וגם אני לא דיברתי עליה---

אהרון עזרא: הוא הזכיר את זה עכשיו.

יורי שטרן: היא מאורגנת במקום.

אהרון עזרא: ויש, אני אומר שיש.

יורי שטרן: בעיניי זה בכלל לא משנה.

יורי שטרן: אם היא מאורגנת היא תביא אתכם לדברים נוספים.

יורי שטרן: אם היא מקומית ומאורגנת בתחומי השוק – די.

יורי שטרן: כלומר, מבחינתי זו כבר סיבה בשבילכם להיות יותר ערים.

יורי שטרן: הסוחרים ציינו כמה סחורה הם מאבדים, ואני אמרתי שכדאי להם להשתתף כספית בשמירה כי זה יותר זול מאשר לאבד כל פעם.

יורי שטרן: זאת שיחה שצריכה להתקיים ביניכם.

יורי שטרן: אני לא מסכים ששלושה חודשים אחרי ישיבה בכנסת, אחרי הסיכום, אחרי המכתבים ששלחתי אתם עדיין בתחום ההבטחות.

יורי שטרן: לזה אני לא רואה שום הצדקה.

אהרון עזרא: אני יכול להסכים אתך בעניין הזה.

אהרון עזרא: אני לוקח את זה עליי אף על פי שלא הייתי שותף לעניין.

יורי שטרן: אם בישיבה היו אומרים שלא יישבו עם הסוחרים כי ישבנו אתם לפני כמה חודשים, והעסק לא עובד, אז יכול להיות שהייתי מנסה לשכנע את המשטרה, אבל לפחות היה נאמר.

יורי שטרן: כאן נאמר חגיגית שזה יתקיים, ולא ייתכן שכאשר הכנסת מבקשת ואתם מבטיחים זה לא קוים.

יורי שטרן: זה לא יילך ככה.

חיים רחמים: אני קצין אח"ק גליל, נקודת המשטרה הצפונית של משטרת ישראל.

חיים רחמים: בנושא הפשיעה, כפי שסקרה פה תת-ניצב מרגלית, אנחנו לא שונים כמעט בכלום בכל מגמות הפשיעה שיש במשטרת ישראל.

חיים רחמים: גם ב- 2003 וגם ב- 2002 הייתה מגמה של ירידה, במיוחד בתחום עברות האלימות באזור שלנו, והמגמה הזאת נמשכת גם השנה.

חיים רחמים: אני מצטער שחבר הכנסת איוב קרא לא פה כדי לשמוע מה יש לי להגיד על האזור הספציפי שלי.

יורי שטרן: יש פה אנשים מהמקום.

חיים רחמים: אני קודם רוצה לפנות למשפחה ולהביע את תנחומיי לרצח ולהגיד שאני מאוד מצטער שעוד לא הספקתי לפגוש אותם, אני פשוט חדש בתפקידי.

חיים רחמים: המרחב שלנו מאוד מיוחד, מאוד פתוח לקהילה.

חיים רחמים: אם ראש מועצת פקיעין היה פונה למפקד המרחב, אני מניח שמפקד המרחב פלוצקי היה מפנה את כל עיסוקיו כדי לדבר אתו.

חיים רחמים: בסיפור הרציחות שיש במרחב גליל אני מוכרח לציין שכמו כל משטרת ישראל אנחנו עובדים בתחום הזה באופן מאוד מיוחד וספציפי, וגם ברצח הספציפי של המתדלק הנסיבות שהועלו כאן אינן מדויקות כל-כך, מטבע הדברים.

חיים רחמים: אנשים לא מכירים את העובדות ואת הנסיבות של מקרי החקירה עצמן, ומטבע הדברים אני גם לא יכול לפרט.

יורי שטרן: האם אנשים צודקים כשהם אומרים שמשורה שלמה של רציחות אין מקרה אחד שפוענח והגיע לסיכום מתאים בבית-המשפט ובבית סוהר.

יורי שטרן: נתנו לך מספר מקרים, לא רק מקרה אחד.

חיים רחמים: אני יכול להגיד באופן חד-משמעי שמתוך מקרי הרצח שאירעו במרחב גליל 6 מתוך 16 מקרים כן פוענחו, ועדיין עובדים במסיביות עם העצורים על מקרים נוספים, גם בתיק הספציפי הזה שעלה כאן על מקרה השוד בתחנת הדלק בפקיעין.

חיים רחמים: אני אומר בכוונה שוד, כי זה לא רצח לשמו, הם לא באו במטרה לרצוח בן-אדם.

חיים רחמים: לצערי הרב, המקרה מצער מאוד וחבל שהוא קרה, בגלל שוד נהרג בן-אדם, ואנחנו לא נחסוך בשום מאמץ שהמקרה הזה יהיה גלוי.

חיים רחמים: יש לנו כיווני חקירה בתיק הזה, אינני יכול לגלות כרגע למה הם מתקשרים.

חיים רחמים: אנחנו מקיימים מדי שבוע סטטוס של התיק הזה ושל תיקים נוספים אצל מפקד המחוז בכבודו ובעצמו, שבו הצוות נדרש לפרט את הפעולות שבוצעו ומה הם עומדים לבצע, ומפקד המחוז נתן הנחיה מפורשת וחד-משמעית לתת את כל המאמצים והאמצעים לתיק הזה ולתיקים נוספים כדי לגלות את המבצעים, ואני מקווה מאוד שאנחנו נגלה אותם.

דוד אזולאי: האם המקרים שהועלו כאן על עכו: אדם שנלקח מביתו ועוד אנשים אחרים, יש להם עקבות בעניין הזה?

קריאה: יש גם ירי כל יום בעכו באמצע היום ובלילה, והשוטרים רואים ובורחים.

קריאה: אחרי שהירי נפסק השוטרים באים.

קריאה: נשרפו 3-4 חנויות בעיר העתיקה, רצו לקלקל את היחסים בין יהודים לבין ערבים ואף אחד לא מסתכל.

קריאה: אני מפחד על הילדים שלי, וגם אתה מפחד על הילדים שלך שם.

קריאה: עד מתי יהיה המצב הזה?

יורי שטרן: מה תגיד, אדוני?

חיים רחמים: לגבי משטרת עכו, אני לא מכיר את האירועים שהוא מדבר עליהם.

יורי שטרן: זה לא במחוז שלך?

יורי שטרן: יושב מולך חבר הכנסת דוד אזולאי, שהוא גם תושב עכו וגם יושב-ראש ועדת משנה שהקמנו לענייני לוד ועכו – שתי ערים מעורבות שמצב הפשיעה שם מאוד מסוכן.

יורי שטרן: לכן אני מבקש, דוד, כיושב-ראש ועדת משנה שמכיר את העיר הזאת יותר מכולם פה, תעלה מול המשטרה את המקרים האלה ותבקש התייחסות עניינית.

יורי שטרן: בעוד שלושה חודשים נקיים פה דיון חוזר ונשמע את הדיווחים שלך ושל שאר אנשי המשטרה איך מתקדמת החקירה גם במקרי הרצח האלה.

יורי שטרן: בלי הפרטים האופרטיביים – אף על פי שיש לנו ועדת משנה לביטחון פנים – אנחנו יכולים לסגור את הישיבה הזאת לגורמים חיצוניים ולדווח ישירות, ובלבד לחברי הכנסת.

יורי שטרן: אולי כדאי לנו לעשות את זה.

יורי שטרן: אתם לא קוסמים, אבל זה גם לא דבר---.

יורי שטרן: אם מתוך 16 מקרי רצח – לא שוד – רק 6 פוצחו עד כה זה לא נשמע תוצאה טובה.

יורי שטרן: אולי מבחינת הממוצע הארצי, כן, אני לא יודע.

מרגלית קורפרו: אחוז הגילויים עומד על 34%.

יורי שטרן: מקרי רצח הם בכל-זאת מקרים שדורשים טיפול אחר.

יורי שטרן: אז כמה הוא אחוז הפענוח?

מרגלית קורפרו: כ- 71%.

יורי שטרן: לאנשים פה יש תחושה, שביטאו אותה גם חברי הכנסת, גם ראש המועצה וגם המשפחה הנפגעת ובעל תחנת הדלק, שבגליל המשטרה לא מסוגלת לשים את ידיה על הרוצחים, ולכן אחוז הפענוח – נכון להיום – מתוך 16 מקרי רצח הוא כשליש, והממוצע הארצי הוא למעלה מ- 70%.

מרגלית קורפרו: אנחנו מקבלים את ההנחיה לבדוק את המקרים וניתן את התשובות המתאימות.

חיים רחמים: אני אבדוק את המקרים.

חיים רחמים: אני עוסק בתחום החשיפה של הפשיעה החמורה כבר הרבה שנים, ופענחתי לא מקרה רצח אחד, אלא מספר שאני אפילו לא יכול לזכור, לצערי הרב; ואני יכול להגיד שמקרי רצח לא מפענחים ביום אחד, ולא מייד ביום אחרי.

יורי שטרן: אז תבדקו את הסטטיסטיקה שלכם.

חיים רחמים: במרחב גליל לכל מקרי הרצח יש צוות חקירה מיוחד שלא מתעסק במט"ש, לא לוקחים אותו לשמירה על בתי-ספר ולא לפעילות פח"ע, אלא הוא מתעסק אך ורק בתיק הספציפי הזה.

חיים רחמים: והוא מוכן לתת כל יום דין וחשבון למפקד המחוז מה הוא עשה ומה הוא מתכנן לעשות.

יורי שטרן: אנחנו נעשה פה שימוע כעבור 3 חודשים.

יורי שטרן: יש לי עוד שאלה לאגף החקירות, המקרים שמגיעים לידיעת חברי הכנסת, שמצביעים כביכול – ושוב, זה דורש התייחסות הרבה יותר מקצועית כי אלה טענותיהם של האנשים עצמם – על רשלנות מסוימת וחוסר הקפדה בשלבים הראשונים של החקירה, וכשהעניין מגיע לבתי-משפט ולהגשת כתב אישום, חסר חומר שאפשר היה לאסוף אותו לו היו עושים את העבודה הזאת כנדרש.

יורי שטרן: הפעולות האלה, אתם כאגף החקירות עושים בדק בית כלשהו?

יורי שטרן: אפשר להגיע אליכם עם מספר מקרים שתבדקו אותם בעצמכם?

מרגלית קורפרו: כן, אנחנו עושים בדק בית, בוודאי, עושים תחקירים, מגיעים אליי כראש מחלקת חקירות, תלונות או טענות, ואנחנו בודקים את הדברים ברצון, ואנחנו נתייחס.

מרגלית קורפרו: יכול להיות שהדברים נבדקו בעבר, אין לי מושג על מה אדוני מדבר, אבל אנחנו נבדוק.

מרגלית קורפרו: זה לא חייב להגיע למח"ש, אלא בדיקה מקצועית שלנו.

יורי שטרן: אז אני אפנה אלייך מספר תלונות כאלה.

מרגלית קורפרו: לכבוד ייחשב לי הדבר.

יורי שטרן: תודה רבה, ותנחומיי גם.