ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 158, 2004-02-17 13:00

אלי אפללו: אני פותח את הישיבה.

אלי אפללו: יש שתי הצעות לסדר, האחת: מדיניות הענישה הקולקטיבית של "מקורות" (ניתוק מים לרשויות מקומיות), של חבר הכנסת מגלי והבה.

אלי אפללו: ההצעה השניה היא: ניתוק מים בשל חוב הרשויות המקומיות לחברת "מקורות", של חבר הכנסת חיים כץ.

אלי אפללו: אנחנו מתחילים עם דבריו של חבר הכנסת מגלי והבה.

מגלי והבה: אדוני היושב ראש, החברים שנמצאים כאן, נושא הדיון היום הוא נושא של ניתוקי המים ברשויות המקומיות.

מגלי והבה: העליתי בעבר את סוגיית ניתוקי המים בהצעות לסדר, ובהצעות שהיו ניסינו לנמק ולייצג את התושבים, למה הם הגיעו למצב כזה שיש ניתוקי מים.

מגלי והבה: אחרי אותן הצעות, חשבנו שיהיה שינוי במצב ונגיע לפתרון הסוגיה, שהפכה להיות סוגיה קרדינלית, שיש לה השלכות על הרבה גורמים, לאו דווקא לאותן רשויות שמחליטות לסגור את הברז, אלא לצרכנים שמיוצגים על ידי הרשויות המקומיות והם הנפגעים העיקריים.

מגלי והבה: גם הרשויות המקומיות וגם האוכלוסייה.

מגלי והבה: אתמול עשיתי בדיקה, בהמשך לאותה הצעה לסדר, לבדוק כמה רשויות מנותקות או תחת צו ענישה.

מגלי והבה: אגיד לכם את הרשימה של הרשויות, ולזכותה של מקורות יאמר, שאין פה אפליה בין יהודים לערבים, בין רשויות שונות, אלא כולם שווים בנושא ההענשה הקולקטיבית.

מגלי והבה: היום, יש את מעלות, מרגליות, איילת השחר, בית ג'אן, שעב, טובא זנגריה, נחף, ינוח ג'ת, חורפיש, גרנות בגליל, עין מהל, כפר קמא, סג'ור וירכא, למרות שירכא הגיעה להסדר.

מגלי והבה: לגבי הרשימה, הרשויות פונות אלי, כחבר כנסת, ואני מאמת את זה.

מגלי והבה: אני מתקשר למקורות.

מגלי והבה: צריך להבין מה זה ניתוק מים, בישוב שיש בו 0 מעלות או 2-, שאתה מנתק את המים והרבה מהבתים מוסקים, פתאום אין הסקה ואין מים.

מגלי והבה: יש תינוקות ויש כוויות קור וזו רק דוגמה.

מגלי והבה: דרך מקורות הרשימה מאומתת ואני לא יודע על הרשויות האחרות.

מגלי והבה: אנחנו צריכים להתייחס לכמה פרמטרים, בנושא הזה של ניתוקי המים לרשויות.

מגלי והבה: יש לנו את מקורות.

מגלי והבה: היא אומרת: אני ספקית מים ותמורת המים שאני מספקת לאוכלוסייה אני צריכה את הכסף.

מגלי והבה: היום, לטענת מקורות, ברשויות שציינתי הגיעו לקרוב ל-100 מיליון שקל חובות ואי תשלום החוב הזה על ידי הרשויות.

מגלי והבה: מקורות, בגיבוי של משרד האוצר ומשרד התשתיות, הם הולכים ומנתקים לרשויות את המים.

מגלי והבה: הטיעון של הרשויות הוא שקיבלנו את המים ובגלל הגירעון התקציבי שיש לנו ברשויות, אנחנו לא יכולים לשלם את המים וזה אצל רוב הרשויות.

מגלי והבה: אחרי הבחירות גם הרבה מראשי הרשויות השתנו והתוצאה הסופית היא, שיש צד אחד שטוען שהוא בעל החוב וצד שני, שיש רשויות שלא יכולות לעמוד בתשלום והן מוענשות על ידי כך שמנתקים להן את המים וגם אותה רשות שבאה למקורות ואומרת:

מגלי והבה: בואו נגיע לפרישת חובות ומגיעים לאיזה הסדר ואחרי תקופה מסויימת שמסכימים ומגיעים להסדר, מקורות אומרת:

מגלי והבה: הכסף לא מספיק ואני שוב סוגרת את המים.

מגלי והבה: הפכו את הרשויות ואת האוכלוסייה לבני ערובה בנושא הזה, של אי תשלום חובות המים.

מגלי והבה: מצד אחד, אני אומר לכם שיכולים להיות טיעונים כאלה ואחרים של מקורות, שמתפקידם לספק מים ותמורת המים האלה, אפילו כשהסבירו שהרשות גובה נדמה לי 2 שקלים עבור מטר מעוקב והרשות גובה מהתושבים 4.70 אגורות ואז יש הפרש והרשויות, יש להן הלוואה לא מותנית, כי לוקחים את הכסף הזה ולא משלמים אותו למקורות ומשתמשים בו לצרכים אחרים.

מגלי והבה: מצד אחד, האוכלוסייה סובלת מניתוקי המים.

מגלי והבה: אחת הסיבות שהביאו אותי היום לדיון בוועדה, ואנחנו צריכים להגיע היום להמלצות, איך לוודא שאותו אזרח, ששילם את חובו לרשות, לא יענישו אותו בניתוק המים.

מגלי והבה: לא יעלה על הדעת, שבנושא של ניתוקי המים, האזרחים הם אלה שסובלים, וסובלים פעמיים האזרחים הטובים, אלה שמשלמים את החוב לרשות וזה לא מגיע ליעד שלו.

מגלי והבה: לרשות יש את הסיבות שלה והבעיות שלה ויש פה נציגי רשויות ואני מניח שמיד נשמע אותם, שאומרים שיש להם המון בעיות בנושא הגירעון ובנושאים התקציביים האחרים, אבל השורה התחתונה היא שהאזרח סובל, כאשר הסבל שלו, מודעים לו גם משרד האוצר וגם המשרד לתשתיות לאומיות שאומרים, אותנו לא מעניין, הגענו למסקנה שחייבים לנתק מים לרשויות.

מגלי והבה: זה מביא אותנו למסקנה ולהמלצה, איך בסופו של דבר, כוועדת הפנים, נצטרך לפתור את הבעיה על ידי כך שיהיה צורך לוודא שהכסף שמיועד למים יגיע למקורות, ואז, ברגע שמקורות תקבל את התמורה היא לא תעניש את הרשות.

מגלי והבה: מצד שני, איך אנחנו יכולים לוודא שאותן רשויות וזו שאלה תלויה באוויר, שגובים בהן את הכסף, ייעדו אותו למים?

מגלי והבה: בעיני רוחי, גם הרשויות וגם מקורות, מבחינת הראייה של האזרח, אשמים באותה מידה שלא מקבלים את המים.

מגלי והבה: אני, שילמתי את חובי למים בסוף החודש, ואני לא מקבל אותם.

מגלי והבה: איך אנחנו מגיעים בסופו של דבר למצב שלא יהיו ניתוקי מים.

מגלי והבה: יש אפשרות להצעה,

מגלי והבה: שהכסף שמיועד לתשלום יוקצה לחובות של המים וליישר קו עם כל הרשויות ולמצוא את הפתרון, אולי בצורת חקיקה בעתיד, איך מחירי המים ותשלומי המים יגיעו ליעדם והאזרחים יפסיקו לסבול.

מגלי והבה: בשלב זה, אני אומר שהבעיה שמטרידה אותנו כנציגי ציבור ואנחנו נמצאים פה ולא מוכנים להמשיך בזה.

מגלי והבה: עלינו לוודא שתהיה אספקת מים סדירה לתושבים שסובלים פעמיים: פעם אחת, כשהם משלמים את הכסף לרשות ופעם שניה, שלא מקבלים את השירות דרך הרשות.

מגלי והבה: ..

דוד אזולאי: זה שמשלמים זה לא סבל.

מגלי והבה: בסדר, אבל ברגע שהתושב לא מקבל את מה שמגיע לו, זה הסבל.

מגלי והבה: אנחנו צריכים לצאת מפה עם החלטות והמלצות, מצד אחד לתת פתרון לרשויות איך הן יצאו מהפלונטר הזה ומצד שני, אפילו מבחינת החוק, האם מקורות מגובים על ידי משרדי הממשלה, גם התשתיות וגם האוצר ואעושים יד אחת אתם, בכדי שאותם אנשים ימשיכו לסבול.

מגלי והבה: אני משאיר את השאלות פתוחות באוויר.

מגלי והבה: נשמע את ההצעות ואחר כך צריך לצאת בהחלטה, איך לפתור את בעיית ניתוק המים וסבל האוכלוסייה.

מגלי והבה: תודה רבה.

אלי אפללו: אני מודה לחבר הכנסת מגלי והבה, שמעלה בפנינו בעיה כאובה מאוד וחשובה מאוד בכך שאזרח שמשלם את חשבון המים שלו לא מקבל מים.

אלי אפללו: לא עולה על הדעת, שהיום, בשעה הקשה הזאת, אזרח לא יקבל מים הביתה.

אלי אפללו: אזרח שלא משלם את המים, זה עניין אחר.

אלי אפללו: העניין שבגלל הקריסה של השלטון המקומי מכל מיני סיבות לא יכול לשלם את החוב למים, האזרח לא צריך להיפגע ואני מברך על הדיון הזה.

אלי אפללו: ברשותכם, הייתי רוצה לשמוע את חבר הכנסת חיים כץ, שגם הוא העלה את הבעיה החשובה הזאת.

חיים כץ: אני שמעתי את הסיפא של דבריו של חבר הכנסת והבה.

חיים כץ: אני רוצה לחשוב ולראות מה היה קורה במדינת ישראל, אם הוועדים היו באים בשביתה וסוגרים את המים.

חיים כץ: מה היה אומר האוצר?

חיים כץ: אלה פושעים, אלה משוחתים.

חיים כץ: ..

חיים כץ: זה פשוט לא להאמין איך למישהו יש זכות מוסרית במדינה הזאת לסגור למישהו אחר מים.

חיים כץ: בין אם הוא שילם ובין אם לא.

חיים כץ: את בעיית התשלום אפשר לפתור בקלות, כמו שמשלמים לחברת החשמל ישירות לחברה, שהאזרחים ישלמו ישירות למקורות.

דוברים: זה פתרון אידיאלי - -

חיים כץ: יש את זה בחברת חשמל.

חיים כץ: ואז, העונש לא יהיה קולקטיבי.

חיים כץ: אבל, אולי זה יותר נוח ככה, למה צריך לעשות מערכת גביה?

חיים כץ: באים, סוגרים, פוגעים.

חיים כץ: אנחנו מדברים על חברה ממשלתית, אנחנו לא מדברים על חברה פרטית.

חיים כץ: חברה ממשלתית שלצערי, עובדת בצורה לא מוסרית.

חיים כץ: היא סוגרת מים לאנשים בשיבל להעניש ראש עיר.

חיים כץ: נכון, שהיא לא מקבלת את הכסף בגין המים.

חיים כץ: מצד אחד הם סוגרים את המים ומצד שני לא מקבלים את הכסף.

חיים כץ: הם אומרים: אנחנו לא עובידם בחינם.

חיים כץ: אנחנו צריכים לשלם משכורת לעובדים שלנו, אנחנו צריכים לקחת אשראים, עולה לנו חשמל ואנחנו לא מקבלים כסף.

חיים כץ: דרך אגב, אם מדובר בחברה ממשלתית, כל המשאבות של מקורות שואבות מים מהכנרת?

חיים כץ: זה הטריד אותי שנתיים.

חיים כץ: ..

אלי אפללו: חבר הכנתס כץ, אני מבקש להשאיר את כל הדברים האלה.

אלי אפללו: כל אחד בתורו ישמע וישמיע את דבריו.

חיים כץ: אני לא יודע אם הוועדה הזאת תהיה מוסמכת לקבל כאלה החלטות, אבל יכול להיות שצריך להעביר את זה לחקיקה.

חיים כץ: שמקורות תיצור לה אפשרות גביה ישירה מהאנשים ולא ידברו במקרו אלא במיקרו.

חיים כץ: לא יעשו חיתוך רוחבי לכולם, אלא רק לגבי מי שלא משלם.

חיים כץ: היום, עצם סגירת המים במדינת ישראל זה דבר לא נסבל.

חיים כץ: אני בא מהוועדים.

חיים כץ: אני עוצם את העיניים ושואל את עצמי, מה היה קורה אם אני, כוועד מקורות הייתי סוגר את המים?

חיים כץ: שאפו להפריט את מקורות ואני אמרתי להם: תסגרו את המים ויתייחסו אליכם.

חיים כץ: הם אמרו: לא, אנחנו לא מרשים לעצמנו.

חיים כץ: אבל ההנהלה, סוגרת את המים.

חיים כץ: הוועד, כשהלכו לקחת לו את הפרנסה אמר: אני לא סוגר, אני אחראי.

חיים כץ: באה ההנהלה, הריבון, סוגרת את המים לתושבים.

חיים כץ: לא עושה טוב בנשמה.

חיים כץ: זה פתרון קל מדי ואתם, במקורות, בהנהלה, אנשים בעלי יכולת, בעלי כישורים, הייתם יכולים לעשות את זה הרבה יורת טוב ממה שאתם עושים.

חיים כץ: לצערי, הלכתם לפתרון הקל.

חיים כץ: פגעתם באוכלוסיות שלא ראויות שיפגעו בהן ועשיתם את זה בקלות.

חיים כץ: זה צריך לבוא על פתרונו.

חיים כץ: אתם צריכים לחשוב פעמיים לפני שאתם עושים דבר כזה.

חיים כץ: איך אמרתי לפריצקי השר?

חיים כץ: מה שמותר לפריץ אסור לעובדים.

חיים כץ: הוא הפריץ, מותר לו, הוא סוגר.

חיים כץ: העובדים, אסור להם.

חיים כץ: כמה שזה עולה להם בפרנסתם.

חיים כץ: אני מקווה שתקחו את זה לתשומת לבכם וזו הפעם האחרונה שנדון בסגירת מים ברשויות לאנשים, בין אם שלמו ובין אם לא בצורה קולקטיבית.

אלי אפללו: תודה רבה לחבר הכנסת כץ.

אלי אפללו: בבקשה, חבר הכנסת דוד אזולאי.

דוד אזולאי: אני רוצה לברך את חבריי, חבר הכנסת כץ ווהבה על היוזמה להביא את הנושא הזה לדיון.

דוד אזולאי: אבל, יחד עם זה, צריך גם לעשות סדר עם חברת מקורות.

דוד אזולאי: אני רוצה שתדעו, חבר הכנסת כץ, מקורות מוכרת את המים כמעט בחצי מחיר לרשות, ממה שאתה משלם כצרכן.

דוד אזולאי: אפשר לומר זאת הפוך: הרשות גובה כמעט פי 2 ויותר לאזרח, שמשלם עבור המים.

דוד אזולאי: לצערי הרב יש נורמה, אני מכיר את זה מתפקידי בעבר כסגן שר הפנים.

דוד אזולאי: יש נורמה: חשמל משלמים, טלפון משלמים ומים לא משלמים.

דוד אזולאי: למה?

דוד אזולאי: כי זאת העירייה.

דוד אזולאי: אתה מגיע למצב שראש רשות בא אליך ואתה רואה את מצב החובות שלו, לא משלמים.

דוד אזולאי: אני חושב שזה לא הוגן שאזרח ששילם, יענישו אותו בצורה קולקטיבית בגלל שהרשות לא העבירה את התשלום למקורות.

דוד אזולאי: חברת מקורות צריכה את הכסף, והרשות המקומית לא משלמת עבור הכסף שהיא מקבלת מהאזרחים.

דוד אזולאי: לכן, זו בעיה.

דוד אזולאי: אני לא יודע אם מבחינה חוקית חברת מקורות יכולה לגבות כמו חברת חשמל.

דוד אזולאי: את זה צריך לבדוק ואני מניח שיושבים פה מומחים שיוכלו לתת מענה.

דוד אזולאי: יש חוק המים במדינת ישראל ואם הוא היה מאפשר לכם, אני מניח שחברת מקורות היתה שמחה לעשות את זה.

דוד אזולאי: אבל, אגיד לכם איפה הפתרון: חלק מהרשויות במדנית ישראל נכנסו להסדר של משק מים סגור.

דוד אזולאי: משק מים וביוב נדמה לי.

דוד אזולאי: ישנה איזו שהיא הצעת חוק של הממשל המלפני שנתיים.

דוד אזולאי: מה שקרה, החוק הזה לא יישמו אותו עוד הרבה רשויות מקומיות ונדמה לי שאפשר לספור על יד אחת את הרשויות.

דוד אזולאי: ..

דובר: מה אומר החוק הזה?

דוד אזולאי: החוק אומר שכסף שנכנס לך למים, הכסף יהיה אך ורק לטובת המים.

דוד אזולאי: ואז, הרווח של הרשות המקומיות הוא פעמיים כפול, למה?

דוד אזולאי: היא מקבלת את המוצר בזול, האזרח משלם יותר ואז יש לה כסף בשביל לפתח את תשתיות המים בישוב, של פיצוץ צינורות וכן אובדן של מים ודברים אחרים, אני לא אכנס כרגע לכל הפרטים האלה.

דוד אזולאי: אבל, אני חושב שהפתרון צריך לבוא גם מצד מקורות כי הרשות המקומית עומדת במצב כזה, שראש הרשות המקומית מגיע ה-1 לחודש, עומדת בפניו הברירה לשלם למקורות או לשלם משכורות לעובדים.

דוד אזולאי: התוצאה זה השבתת המערכת ברשות המקומית.

דוד אזולאי: הוא בבעיה.

דוד אזולאי: לכן, הפתרון הוא אחד ויחיד: את אותו חוק שחוקקו לפני שנתיים או שלוש שנים, להתחיל להריץ אותו ברשויות המקומיות.

דוד אזולאי: אם הרשויות המקומיות יתחילו לעבוד לפי החוק הזה ולהפוך את חוק המים למשק סגור, אני חושב שכולם יצאו נשכרים, גם הרשות המקומית, גם האזרח והוא יקבל שירות יותר טוב ממה שהוא מקבל היום.

דוד אזולאי: האזרח היום, לצערי הרב, לא מקבל שירות טוב לא בגלל מקורות, אלא בגלל אובדן מים, בגלל פיצוץ צינורות וכל מיני דברים כאלה.

דוד אזולאי: יחד עם זאת, אני חושב שבחברת מקורות צריכים לחשוב על איזה שהוא רעיון יצירתי בעניין הזה.

דוד אזולאי: לא יתכן שאני משלם את החוב שלי בגלל שהרשות המקומית לא העבירה, אתה מעניש אותי.

דוד אזולאי: למה?

דוד אזולאי: תודה.

אלי אפללו: חבר הכנסת טאהא, בבקשה.

ואסל טאהא: באמת זו בעיה רצינית שסובלים ממנה הרשויות וסובלים ממנה בצורה ישירה האזרחים.

ואסל טאהא: זה מחייב אותנו לבדוק את האפשרות לחקיקה ההולמת את הבעיה הזאת, על מנת לעזור ולפתור את הסוגיה הזאת.

ואסל טאהא: היום, כפי שמנה חבר הכנסת והבה, יש הרבה ישובים וכפרים שיש בהם ניתוקי מים.

ואסל טאהא: הרבה נזק נגרם כתוצאה מהניתוקים.

ואסל טאהא: אנשים סובלים וזה עונש קולקטיבי שמגיע לאלה ששילמו וזה לא הוגן.

ואסל טאהא: אני הייתי ראש רשות כמה שנים ואני יודע בדיוק מה הבעיה.

ואסל טאהא: אמת שיש הפרש בין המחירים בהם קונות המועצות את המים ומוכרות.

ואסל טאהא: יש הפרש, אבל לא לשכוח שיש תחזוקה של הרשת וכן 25% מכל קו חדש, השתתפות עצמית של המועצה.

ואסל טאהא: מאיפה היא מביאה את הכסף?

ואסל טאהא: מגביה עצמית.

ואסל טאהא: לכן, זה מצטמצם וזה לא נשאר אותו הפרש.

חיים כץ: אבל יש רווח.

ואסל טאהא: יש רווח.

ואסל טאהא: לכן, אני בעד ההצעה שהציע חבר הכנסת אזולאי, שעסק בזה כשהיה סגן שר ואני הייתי ראש רשות וידענו, שהאפשרות היחידה באמת לעשות את משק המים משק סגור.

ואסל טאהא: תאגידי מים, אם זה אזורי או מקומי, לאפשר לרשויות להתארגן בצורה כזאת, שיהיה תאגיד כמעט עצמאי במועצה בגביה, אכיפה בהכל, וזה יועיל ויתן תוצאות.

ואסל טאהא: אני יכול להביא דוגמאות מהכפרים שיש בהם עמותות, לא מועצות, שגובות את החובות, אין ניתוקי מים.

ואסל טאהא: אני יכול להביא דוגמאות מהרבה מקומות.

ואסל טאהא: הוועד לא קשור בבחירות ולא בבוחר.

ואסל טאהא: הוא יושב לו על הזנב, אני לא גם מכאן או שאני מנתק לך.

דוד אזולאי: שם לא מתחזקים תשתיות וזאת הבעיה.

ואסל טאהא: ואז גובים.

ואסל טאהא: הגביה באחוז גבוה.

ואסל טאהא: לכן, הפתרון שאני מציע הוא שיהיה משק סגור, או שנאלץ את המועצות בחקיקה.

ואסל טאהא: בסופו של דבר, יש חוק וצריך להכריח לבצע.

ואסל טאהא: להקים תאגידי מים בכל ישוב וישוב או לאפשר להקים עמותות כפי שהיה קודם.

ואסל טאהא: עמותת מים שתעסוק רק בנושא הזה.

ואסל טאהא: לא לבחירות ולא לראש הרשות שמעלים עין מהרבה בעלי חוב.

ואסל טאהא: זה קשור בפוליטיקה ובבחירות.

ואסל טאהא: לכן, אנשים משלמים על זה.

ואסל טאהא: מצד שני, היתה לי בזמנו הצעה ובדקתי את זה, וכדאי לבדוק את זה עם מקורות, כי זה כרוך בהוצאות, להתקין מדי מים ממוחשבים.

ואסל טאהא: לאלץ כל בעת בית לקנות מהמוצעה מד מים ממוחשב, כמו טלכרד.

ואסל טאהא: הוא קונה 30,40 קוב מים, מגהצים לו את המד מים.

ואסל טאהא: מתי שמסתיימת הכמות שהוא קנה, המים יסגרו אצלו ולא אצל השכן.

ואסל טאהא: זאת שיטה שצריכה תקציבים.

ואסל טאהא: אני חושב שכל מד מים עולה 1500 שקל או 2000 שקל, אני אל זוכר בדיוק, וזה מעשי.

ואסל טאהא: זה יכול לפתור את הבעיה.

ואסל טאהא: זו אחת מההצעות שלי.

ואסל טאהא: ההצעה הטובה יותר היא לעשות תאגידי מים ומשק מים סגור.

ואסל טאהא: תודה רבה.

ואסל טאהא: זה לא אנושי לנקוט צעדים בעונש קולקטיבי של ישובים.

טלב אלסאנע: חבר הכנסת דוד אזולאי ציין שאנשים משלמים חשמל, משלמים טלפון, פלאפון.

טלב אלסאנע: אז למה לא משלמים מים?

טלב אלסאנע: כי בכל הדברים שהוא ציין, אם אתה לא משלם מיד מנתקים אותך אז אתה חייב לדאוג לעצמך.

טלב אלסאנע: מה שקורה בסוגיה של המים, זה שלא משלם ימשיך לקבל.

טלב אלסאנע: דינו כדין המשלם.

טלב אלסאנע: אין הבדל בינו לבין זה משלם ולכן, למה שישלם?

טלב אלסאנע: הרי בסופו של דבר ינתקו לכולם, תקום צעקה ויחברו שוב לכולם.

טלב אלסאנע: הוא לא צריך לשלם.

טלב אלסאנע: הפתרון הוא, שזה שלא משלם, הוא יחוש את התוצאה באופן אישי.

טלב אלסאנע: לא נחלק את האחריות שלו על כל התושבים האחרים.

טלב אלסאנע: הפתרון שאני חושב שהוא הפתרון הטוב, של משק מים סגור, אבל הרעיון שחשבתי עליו ללכת בדרך שחברת חשמל הולכת.

טלב אלסאנע: שיהיה תשלום ישירות למקורות.

טלב אלסאנע: אמנם, זה ייקר את המים כי אז מקורות תצטרך לפעול מול כל צרכן באופן אישי.

חיים כץ: אבל היום העירייה לוקחת פי 3...

טלב אלסאנע: מקורות תעלה לנו הצרכנים ואז זה יתקזז והיא תנתק ישירות לכל צרכן שלא משלם, כמו שחברת החשמל עושה.

טלב אלסאנע: הרשות המקומית היא לא ספק מים, היא לא בנויה בצורה הזאת.

טלב אלסאנע: זה לא התפקיד העיקרי שלה.

טלב אלסאנע: , צריך ללכת לגוף שזה תפקידו, זה מומחיותו וזו מקורות ולהטיל עליה את האחריות.

טלב אלסאנע: אין האצלת סמכויות לגלגל אחריות, אין דבר כזה.

אלי אפללו: ברשות

אלי אפללו: כם, אני רוצה לשאול 2 שאלות:

אלי אפללו: האם בכלל יש סמכות בעניין הזה להעביר לגופים שיעשו את הגביה באופן עצמאי?

אלי אפללו: 2.

אלי אפללו: הייתי רוצה שתתייחס למה שנאמר פה.

אלי אפללו: בבקשה, קובי, מה תפקידך?

קובי שלום: אני עוזר מנכ"ל משרד הפנים.

קובי שלום: יש 3 נקודות עיקריות: היתה פה איזו שהיא אמירה, שיכול להיות שמשרד הפנים יעביר ישירות כספים למקורות על חשבון מענקי איזון או על חשבון מענקים כאלה או אחרים.

אלי אפללו: אף אחד לא אמר את זה.

חיים כץ: הוא אמר שזה רעיון לא טוב, שאתם לא צריכים לעשות את זה.

קובי שלום: אני רק רוצה להגיד שזה לא ריאלי.

קובי שלום: לאחר מכן צריך להעביר ישירות לעובדים ולכבאות ולחברת החשמל ולכולם.

קובי שלום: יש 2 פתרונות אופציונליים לפתרון בעיית המים: הפתרון הראשון הוא הפתרון הטוב ביותר והוא עלה על ידי כל מי שדיבר פה, על פי חוק תאגידי מים וביוב.

קובי שלום: יצירת תיאגוד של כל נושא המים והביוב ברשוית המקומיות.

קובי שלום: נכון להיום יש 8 רשויות שהקימו תאגידי מים וביוב בשנת 2004 יש עוד 5 רשויות שמקימות תאגידי מים וביוב.

קובי שלום: אנחנו מקדמים את הנושא הזה.

קובי שלום: הבעיה היחידה היא שלפי החוק עד יולי אנחנו לא יכולים לכפות הקמת תאגידי מים וביוב וההקמה היא הקמה וולונטרית.

קובי שלום: מיולי אנחנו מתכננים לכפות הקמת תאגידי מים וביוב, שהכפיה הזאת היא משהו חיובי לרשות.

קובי שלום: הכפיה תתבצע בכמה רמות: רשויות שהן גדולות ויכולות לעמוד בתאגיד מים וביוב יהיה להן תאגיד מים שלהן.

קובי שלום: רשויות קטנות, נאמר פה, יהיה תאגיד מים וביוב שהוא אזורי, מרחבי יותר נכון.

קובי שלום: למספר רשויות יהיה תאגיד מים וביוב שלהן, כאשר מלבד זאת אנחנו מבצעים פיילוט במועצה מקומית משגב לתאגיד מים וביוב כפרי של מועצות אזוריות.

קובי שלום: זה רובד אחד.

דוד אזולאי: אולי תפרט קצת מה זה הנושא הכפרי?

קובי שלום: גם במועצות אזוריות שיהיה תאגיד מים וביוב.

קובי שלום: דיברתי מקודם על כך שמספר רשויות מקומיות יהיה להן תאגיד מים וביוב ומעבר לזה, גם תאגיד מים וביוב למועצה אזורית.

דוד אזולאי: זה יהיה משק כפרי לבד?

דוד אזולאי: מנותק מהמועצה האזורית?

קובי שלום: לא, לא מנותק.

קובי שלום: כמו ברשות המקומית.

קובי שלום: אני אומר, שתיאגוד המים והביוב אנחנו תוקפים בכל הרמות על מנת לקדם את זה.

קובי שלום: הפתרון השני זה פתרון שאנחנו מבצעים.

קובי שלום: כרגע, הרשויות המקומיות נכנסות לתהליך של תכניות הבראה ובמסגרת תכנית ההבראה מועברים לרשויות המקומיות כספים אלה או אחרים בגין כל החובות שלהם, לרבות חוב למקורות.

קובי שלום: רשויות שיש להן בעיה של ים ו/או בעיה של שכר ו/או כל בעיה אחרת שהיא קרדינלית, צריכות לשבת ולהכין תכנית הבראה כמה שיותר מהר.

קובי שלום: מקורות, אני מקווה שהם ירימו את הכפפה, אנחנו, עם מס הכנסה הגענו לאיזה שהוא הסדר שאומר, שרשות שנכנסה לתכנית הבראה החוב שלה למס הכנסה יפרס על פני כל תכנית ההבראה והיא תגיעה לאיזה שהוא הסדר.

קובי שלום: זה פתרון אופציונאלי.

קובי שלום: זאת אומרת, רשות שמגיעה למקורות עם תכנית הבראה של משרד הפנים ואני אומר את זה, ותיכף אסביר גם למה אני הולך לאפיק הזה של תכניות הבראה, אבל אם מקורות תרים את הכפפה - -

דוד אזולאי: מה מקורות צריכה להרים?

קובי שלום: מקורות צריכה לדעת שרשות שנכנסה לתכנית הבראה לצורך העניין נמצאת כרגע באיזה שהוא תהליך של התייעלות, שהמדינה מחד נותנת לה מענקים ומאידך, היא בעצמה מתייעלת על מנת להביא את הכספים.

קובי שלום: כמו שמס הכנסה הלך לצעד הזה שרשות, שבאה עם תכנית הבראה, הוא פורש לה את החוב על פני כל פרק הזמן של תכנית ההבראה, אני חושב שזה משהו שראוי שייעשה גם במקורות.

קובי שלום: למה אני הולך לאפיק הזה?

קובי שלום: כי זה בסדר גמור להגיד: הקמת תאגיד מים וביוב, אבל, זה תהליך ארוך.

קובי שלום: זה תהיך של שנה, שנה וחצי ברשות.

קובי שלום: שנה, שנה וחצי אי אפשר למשוך את הגזירה הזאת של בעיות המים.

קובי שלום: לכן, במקביל לאפיק של הקמת תאגידי מים וביוב צריך לכת לרעיון הזה של תכניות הבראה ולנסות לפתור אותו.

אלי אפללו: ברשותך, אני רוצה לחדד את השאלה: אני חושב, שאתה הולך על שני אפיקים: 1.

אלי אפללו: בנושא הפתרון המיידי ומצד שני, הפתרון העתידי.

אלי אפללו: זה עיקר השאלה.

אלי אפללו: אנחנו לא רוצים לפתור רק את הבעיה המיידית.

אלי אפללו: כמדיניות כללית אנחנו צריכים לראות מה יקרה בעתיד, למרות, שאני לא יודע הפרישה של החוב של מקורות, אני לא חושב שזה צורך הדיון.

אלי אפללו: זה בינך לבינם בהסכם הפרישה של החובות, שאתם מציעים כפתרון לרשויות.

אלי אפללו: אני חושב שאתם ביניכם צריכים להגיע להסכם.

אלי אפללו: לגופו של ענין, אנחנ מדברים על פתרון סופי ועתידי.

אלי אפללו: אני חושב שאת התאגיד צריך לכפות על הרשות.

אלי אפללו: יש לרשויות אינטרסים כאלה ואחרים לא לעשות את זה.

אלי אפללו: אני חושב ששזה צריך לבוא כהנחיה, כהוראה לעשות את זה.

אלי אפללו: זה דבר חשוב.

אלי אפללו: יחד עם זה, מה שאמר חבר הכנסת דוד אזולאי, שאנחנו צריכים לפתור את הבעיה באופן יסודי, שהפרט לא יפגע בגלל כלל.

אלי אפללו: זה מקור הדיון שאנחו מדברים עליו היום ולא איך אנחנו פותרים את הבעיה.

דוד אזולאי: ברשותך, אני רוצה לשאול שאלה: לגבי אותן רשויות שנכנסו לתאגידי מים, דיברת על 8 רשויות שנמצאות בפיילוט הזה, אני מבקש לדעת: האם יש לכם איזה שהם נתונים אם הדבר הזה השפיע לטובה על התושבים מבחינת ניתוקי מים, מבחינת התשלום.

דוד אזולאי: יש רווחים, יש הפסדים?

דוד אזולאי: כדאי שנדע את זה.

אלי אפללו: על השאלה הזאת תענה בהמשך.

אלי אפללו: ברשותכם, אנחנו נשמע את מנכל חברת מקורות, עמוס אפשטיין.

אלי אפללו: ברשותך, הייתי רוצה שתענה לחברים על מה שנאמר ותגיד את דבריך.

אלי אפללו: הייתי רוצה לשמוע התייחסות שלך לגבי מדי מים, שהציעו פה.

אלי אפללו: האם יש מדי מים ממוחשבים?

אלי אפללו: היתי רוצה לשמוע את התייחסותך.

אלי אפללו: בבקשה.

דוברים: אולי נעשה את זה הפוך?

אלי אפללו: בסדר.

אלי אפללו: אולי נעשה את זה הפוך כדי שתשמע את טענותיהם ותענה בתום הדברים.

נאיף איברהים: אני ראש המועצה המקומית בסג'ור.

נאיף איברהים: תודה רבה לוועדה ולחבר הכנסת והבה ולראש הוועדה וחברי הכנסת.

נאיף איברהים: דבר ראשון, בקשר לתאגיד אולי אסביר מה זה תאגיד.

נאיף איברהים: אני התחלתי בזה לפני שנה.

נאיף איברהים: מבקשים מאתנו לפחות 30 אלף תושבים, זה אחד הקריטריונים.

נאיף איברהים: הגענו ל-25,000 וזה גם לא טוב.

נאיף איברהים: אנחנו עברנו את כל השלבים של הבדיקה, שידעו במשרד הפנים.

נאיף איברהים: אנחנו חייבים למכור להם את כל קו המים וקו הביוב, כולל צנרת וכולי.

נאיף איברהים: עד הרגע הזה, אני באוויר.

נאיף איברהים: גמרתי את כל מה שאני צריך לעשות בקשר לתאגיד.

נאיף איברהים: אני לא יודע מה יקרה עם התאגיד הזה.

נאיף איברהים: אני נכנסתי לנושא הזה.

נאיף איברהים: רבותיי, אתם מדברים על פתרונות אולי בעוד שנה שנתיים.

נאיף איברהים: כמה אנשים פה ניתקו להם את המים בכל יומיים, כל שלושה ימים.

נאיף איברהים: זה סדר היום בחיים.

נאיף איברהים: היום אין לי לימודים, כי אני מנתוק ממים.

נאיף איברהים: החוב שלי זה 450,500 אלף שקל.

נאיף איברהים: אני נכנסתי לרשות מעוקלת מכל הכיוונים.

נאיף איברהים: מה המשלה תחליט?

נאיף איברהים: מה הכנסת תחליט?

נאיף איברהים: מה אני אעשה עם הפעוטונים האלה?

נאיף איברהים: זה הדבר החיוני והחשוב ביותר.

נאיף איברהים: אני נכנסתי למועצה מעוקלת, ועכשיו, אני משתדל לצאת מהעיקולים ואני בשלבי יציאה.

נאיף איברהים: תנו לנו זמן, אדוני מנהל מקורות, לצאת מהעיקולים.

נאיף איברהים: תקח לי כל אגורה שאנחנו חייבים לכם באהבה נעביר אליכם.

נאיף איברהים: אבל, סליחה על הביטוי, השירותים מטונפים, אין לנו לימודים, אז איך אנחנו נקיים סדר חיים?

נאיף איברהים: אתם מדברים על רווח של הרשויות.

נאיף איברהים: איזה רווח יוצא לנו?

נאיף איברהים: אתם מקבלים מהמד הראשי נטו.

נאיף איברהים: יש לי חריגות במים, לפחות של 30%.

נאיף איברהים: זה לא רק לי, לכל ראשי הרשויות.

נאיף איברהים: אני רוצה לראות רשות שהיא מעבירה למקורות 50 אלף קוב ויש לה במדי מים 50 אלף קוב.

נאיף איברהים: אני ראש רשות, אני לא רוצה להציג את עצמי כאחד ההגונים בעולם.

נאיף איברהים: אני לא מאמין שבכפר קטן כמו סג'ור גונבים 30%.

דוד אזולאי: אדון אברהים, אולי תאמר לנו בבקשה כמה תושבים בסג'ור משלמים מים?

נאיף אברהים: עד היום 70% שלמו מים.

נאיף אברהים: אני מתכוון לגבות 100% מים.

נאיף אברהים: פיצוץ אחד, חבר הכנסת אזולאי, עולה לי 10,000 שקל.

נאיף אברהים: קבלן, רתך מבחוץ, מחפר, צנרת ואתם טוענים שאנחנו מרוויחים.

דוד אזולאי: בשביל זה מקורות מוכרת לך את המים יותר זול ממה שאתה גובה מהתושב.

דוד אזולאי: זאת אחת הסיבות.

נאיף אברהים: אצלנו אומרים שהמים זה ברכה מאלוהים.

נאיף אברהים: אם אלוהים מעניש אותנו - נכון שמקורות, הם אמונים על האוצר הציבורי של המדינה.

נאיף אברהים: אבל זה לא אומר, שברגע מסוים, כשאנחנו קצת חלשים, לא יכולים לשלם לך, אני אומר לך אדוני,

נאיף אברהים: את הכסף שלך תקבל פלוס ריבית והצמדה.

נאיף אברהים: אבל לא יכול להיות שאני מסתכל על אם שמקללת אותי –

דוד אזולאי: אני מציע לך, לא להיות כל כך לארג' עם מקורות.

דוד אזולאי: תנהל משא ומתן.

נאיף אברהים: ברגע שאמא אומרת לי: למה אין לימודים.

נאיף אברהים: מה קורה עם המים?

נאיף אברהים: אם הבן שלי יחלה אתה תחזיר לי אותו?

נאיף אברהים: כולנו, בכפרים הקטנים אנחנו קרובים.

נאיף אברהים: כולם יודעים מי האחראי.

נאיף אברהים: הם חושבים שאני מנתק להם.

נאיף אברהים: רבותי, זה לא אני, זה מקורות.

נאיף אברהים: מה פתאום?

נאיף אברהים: אף פעם מקורות לא נתקה.

דוד אזולאי: אדון אברהים תודה רבה.

דוד אזולאי: אני חושב, שאם כל ראש רשות ידאג לכך שאזרח שלא משלם את החוב שלו לרשות המקומית במים והוא ידאג לנתק לו את המים, תאמין לי...

נאיף אברהים: אני מנתק.

מאלכ באדר: אני ראש המוצעה המקומית חורפיש.

מאלכ באדר: אני רוצה ליטול חלק בדיון וגם לדבר בשמם של מספר ראשי רשויות שלא יכולים להיות פה.

מאלכ באדר: אני גם יושב-ראש הפורום של ראשי הרשויות הדרוזיות והצ'רקסיות.

מאלכ באדר: אין חולק, על כך שמי שצורך מים צריך לשלם את הכמות שהוא צורך, אין לנו ויכוח לא עם מקורות ולא עם אף אחד, שמי שצורך מים צריך לשלם.

מאלכ באדר: אלא מה?

מאלכ באדר: משהו לא מתקבל על השכל הישר, נושא הענישה הקולקטיבית.

מאלכ באדר: אי אפשר לבוא ולנתק ישוב שלם בהתראה של 10 דקות.

מאלכ באדר: יגידו לי ממקורות שהם שולחים מכתבים והתרעות.

מאלכ באדר: אנתם מתייחסים ככל הנראה, אנשי מקורות, למכתבים השוטפים עבור גובה החוב כאל התראות לניתוק מים.

מאלכ באדר: זה לא יכו להחשב כהתראה מיידית על ניתוק מים.

מאלכ באדר: מתקשרים, יש פקיד אזורי שמרים טלפון ואומר:

מאלכ באדר: אנחנו בשעה הקרובה מנתקים את הישבו ממים.

מאלכ באדר: זאת לא התראה ושעה לא נותנת שום אפשרות, אפילו להודיע לתושבים שבעוד שעה מנתקים ממים.

מאלכ באדר: ניתוק המים באופן קולקטיבי, אני לא יודע אם הואעומד בכלל במבחן משפטי.

מאלכ באדר: יתקנו אותי אנשי מקורות, יש על זה הליך משפטי גם בבית המשפט העליון...

עמוס אפשטיין: בית המשפט העליון דחה את העתירה.

באדר מאלכ: בסדר.

באדר מאלכ: נושא הענישה הקולקטיבית הוא בעייתי בגלל שיש מספר רב של תושבים שמשלמים עבור המים שהם צורכים והם סובלים כמו האנשים שלא משלמים.

באדר מאלכ: נושא המרווח הפיננסי, שאנחנו מקבלים כביכול כראשי רשויות עבור מכירת המים.

באדר מאלכ: אנחנו קונים את הקוב ב-2 שקל ומקבלים על זה 4,5 ,6 שקל.

באדר מאלכ: נכון, אבל אם אני מתחבר למה שחברי אמר, גם בנושא הפחת וגם בנושא התחזקוה השוטפת וגם באחוזי הגבייה הנמוכים.

באדר מאלכ: מה לעשות?

באדר מאלכ: בישובים, המצב העובדתי הוא שאחוזי הגביה נמוכים.

דוד אזולאי: כשאתה מדבר על אחוזי גביה נמוכים בארנונה, בעניין הזה יש על מה לדבר, יש על מה לדון.

דוד אזולאי: כשאתה מדבר על אחוזי גביה נמוכים במים, אני היום באופוזיציה ולא יכול להגיד לך אתה צודק.

דוד אזולאי: אבל בא נהיה אמיתיים, מים צריך לשלם כמו חשמל.

באדר מאלכ: אני מסכים אתך ואנחנו עושים כל מאמץ אפשרי לגבות ולהעמיק את הגביה גם במים וגם בארנונה כי אני חושב שאזרח צריך לשלם גם מים וגם ארנונה.

באדר מאלכ: אנחנו עושים וכולנו ראשי רשויות חדשים בישובים הדרוזים.

באדר מאלכ: למעשה, כולנו חדשים, קיבלנו ירושה מאוד בעייתית.

באדר מאלכ: חשבונות הבנק של המועצה מוגבלים.

באדר מאלכ: אני נבחרתי ב-28 לחודש אוקטובר.

באדר מאלכ: ב-10?11 בנובמבר הייתי צריך לפגוש את סגן מנהל המחוז במקורות.

באדר מאלכ: במקום לפגוש אותו לפגישת היכרות אני צריך לפגוש אותו בשביל לבקש שלא ינתקו.

באדר מאלכ: ..

דוד אזולאי: אני חושב שבעניין הזה אתה צודק.

דוד אזולאי: אנשי מקורות היו צריכים לגלות קצת יותר רגישות לגבי ראשי רשויות חדשים.

באדר מאלכ: עדו משפט אחד: דיבר פה העוזר של מנכל משרד הפנים.

באדר מאלכ: אנחנו בפתח תקופה שהולכות להיות תכנית הבראה.

באדר מאלכ: אני מניח, שבמסגרת תוכניות ההבראה שיתבצעו בחודש חודשיים הקרובים נמצא פתרון למצוקה הזאת ונוכל להעביר כספים למקורות.

באדר מאלכ: יש לנו היום את הפתרון היותר שורשי של תאגידי מים.

באדר מאלכ: בפרק הזמן הקרוב, עד שהנושא הזה יבוא על פתרונות, אנחנו מבקישם לתת לנו אפשרות לנהל את הישובים.

באדר מאלכ: יש לנו מספקי צרות, אנחנו מנותקים גם מקווי טלפון, אנחנו לא משלמים לקבלני האשפה.

באדר מאלכ: אנחנו למעשה חדלי פרעון.

באדר מאלכ: עד שהתכניות האלה לא ימומשו, אנחנו לא נוכל לתפקד.

באדר מאלכ: תנו לנו את הפסק זמן הזה, עד שנוכל לתפקד.

דוד אזולאי: תודה רבה.

נאיף אברהים: גם למקורות, שלא ישענו על זה שבית המשפט דחה את העתירה של אגודת הגליל ולהתחיל בזה.

נאיף אברהים: יש שיטות אחרות ואני מוכן לעזור.

נאיף אברהים: בשם בעלי העדרים, אתם יכולים לפנות לבית המשפט ולקבל צווים למנוע ממקורות לנתק מים.

נאיף אברהים: אני עשיתי את זה.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: ראש מועצת ירכא, בבקשה.

סאלח אבו ריש: ראשית, תודה על הפגישה הזאת ועל הדיון האנושי וההומני.

סאלח אבו ריש: אני, כראש רשות, נבחרתי ב-11 חלנובמבר.

סאלח אבו ריש: ב-2 בדצמבר עדין רגלי לא דרכה במועצה המקומית.

סאלח אבו ריש: היתה שביתה על-ידי ועד העובדים, כתוצאה מהמצב הפיננסי והכספי של המועצה המקומית.

סאלח אבו ריש: פתאום, מקורות, יש לה כל כך קלות על ההדק והיא מנתקת את המים.

סאלח אבו ריש: במקרה, ידידי, ראש עיריית נשר, דוד עמר, נכנס אלי הביתה.

סאלח אבו ריש: הוא שמע אותי איך אני צועק על עמוס מנכל מקורות.

סאלח אבו ריש: מה פתאום, אני עדיין ראש רשות חדש, עכשיו נבחרתי ועדין לא דרכתי במועצה המקומית, אני לא יודע בכלל מה המצב, כמה המועצה המקומית ירכא חייבת למקורות, כמה ירכא חייבים למועצה המקומית.

סאלח אבו ריש: אין לי מושג מהבחינה הזאת.

סאלח אבו ריש: הוא הרים טלפון לאמנון ריטר, לא פתח את המים ולא חידש את זרימת המים עד שחזר לעיריית נשר ושלח לו מכתב והבטיח לו, שתוך שבוע ימים ראש המועצה המקומית, סלאח אבו ריש יהיה אצלך לסדר את כל החוב.

סאלח אבו ריש: אחרי שבוע, הייתי אצל אמנון ריטר והתווכחתי אתו ואמרתי לו, שהכובע שלי כמנהל בנק 27 שנה, אני לא ארשה לך ולא ארשה לעצמי שהחתימה שלי תחזור, זה לא בא בחשבון.

סאלח אבו ריש: עשיתי הסדר, התווכחתי איתו על הריבית וגם על התשלומים.

סאלח אבו ריש: הריבית שאתם גובים רצחנית.

סאלח אבו ריש: הפריים היום במידנת ישראל הוא 6.5.

סאלח אבו ריש: אתם גביתם 20%.

סאלח אבו ריש: גם על זה אני חולק ובעתיד אני אתבע אתכם.

סאלח אבו ריש: ביקשתי גם לפחות סבסוד.

סאלח אבו ריש: אתם חברה ממשלתית.

סאלח אבו ריש: המצב שלי קשה מאוד ואף אחד לא הקשיב.

סאלח אבו ריש: ריבונו של עולם, כמו משרד הפנים לגבי האיחוד.

דוד אזולאי: אדוני המנכ"ל, אני רק מסב את תשומת לבך לגבי הדברים.

דוד אזולאי: נאמרה כאן אמירה ואני לא יודע אם היא נכונה.

דוד אזולאי: אני אבקש מייד התייחסות אנשי מקורות, אבל כדאי שהנושא הזה יילקח לתשומת לבכם בדיוני תוכניות ההבראה עם הרשויות המקומיות מול מקורות.

דוד אזולאי: אני רק מסב את תשומת לבך לעניין הזה.

סאלח אבו ריש: סידרתי את החוב, חידשו את זרימת המים.

סאלח אבו ריש: אחרי שבועיים, מנתקים ללא שום אזהרה.

סאלח אבו ריש: ריבונו של עולם, איפה אנחנו נמצאים.

סאלח אבו ריש: אנחנו במדינת שיראל, מדינה דמוקרטית ולא ככה.

סאלח אבו ריש: לא מעניין אותי ג'וליס, לא מעניין אותי אבו סנן ולא בינוח ולא בג'ת.

סאלח אבו ריש: רק ירכא.

דוד אזולאי: אבל אתה ראש המועצה של כולם.

סאלח אבו ריש: מה פתאום.

סאלח אבו ריש: רק ירכא, אני לא מוותר על ירכא.

סאלח אבו ריש: היא בת 4,000 שנה.

סאלח אבו ריש: שוב, לפני 3,4 ימים הפסיקו את המים.

סאלח אבו ריש: אני משלם.

סאלח אבו ריש: השיקים שלי מכובדים וחוזרים.

עמוס אפשטיין: לא מרשים לי לענות.

עמוס אפשטיין: ...

סאלח אבו ריש: אני אומר לכם בכנות: אצלנו, במסורת הדרוזית, כל האנשים ישלמו מים.

סאלח אבו ריש: אני, כראש רשות, לא אוותר על שקל אחד בגין מים לתושבים.

סאלח אבו ריש: יש החלטת מועצה לגבי תאגיד מים וביוב ואני אעשה את זה.

סאלח אבו ריש: עכשיו אנחנו עומדים בקריטריונים ואנחנו נעשה את זה.

סאלח אבו ריש: אבל, אני מאוד מבקש, אל תנתקו את המים.

דוד אזולאי: תודה רבה, מר אבו ריש.

שלמה ללוש: אני מייצג את מרכז השלטון המקומי.

שלמה ללוש: אדוני היושב ראש, ברשותך, אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו פה לכאורה בשמי.

שלמה ללוש: אני מוחה על זה ומבקש שזה ייכתב בפרוטוקול.

שלמה ללוש: מיוחס כאילו אמרתי למי שדיברה איתי שצריך לתבוע את ראש הרשות המקומית אם הרשות המקומית לא משלמת מים.

שלמה ללוש: אני מוחה על הדברים האלה ומבקש שיכתבו.

שלמה ללוש: זה הרי לא עולה על הדעת.

שלמה ללוש: תארו לכם כמה זה אנטי היגיון, שראש רשות שנבחר לפני חודשיים, אותו צריך לתבוע על מה שקודם.

שלמה ללוש: זה לא עולה על הדעת.

שלמה ללוש: אני רוצה להתייחס בקצרה לכל הדברים שנאמרו כאן.

שלמה ללוש: ..

דוד אזולאי: לדעתך, ראש רשות שגובה מהאזרחים לא צריך להעביר את הכסף?

שלמה ללוש: אני רוצה להתייחס לזה אבל בטח לא לתבוע אותו.

דוד אזולאי: אני שואל, ראש רשות שמקבל כסף צריך להעביר למקורות?

שלמה ללוש: צריך להעביר למקורות.

דוד אזולאי: אז על זה ודאי שאין ויכוח.

שלמה ללוש: ברשותך, אני רוצה לספר פה משהו שרוב האנשים לא יודעים.

שלמה ללוש: באותו בית שאנחנו היום דנים בבעיה הזאת ואנחנו יודעים וראשי הערים אומרים פה בפה מלא: אנחנו חייבים ואנחנו נשלם, רק אל תענישו אותנו.

שלמה ללוש: אתמול, באותו בית בכנסת אנחנו מוזמנים ואני הייתי שם לוועדה לפניות הציבור בראשות חבר הכנסת ישראל אייכלר.

שלמה ללוש: שם אנחנו עומדים בצד השני, לא כאלה שלא מעבירים כסף למקורות אלא כאלה שמנתקים את המים לתושבים כשהם חייבים על מים.

שלמה ללוש: מה נאמר שם בוועדה?

שלמה ללוש: גם על-ידי נציגי הצרכנים, גם על-ידי בג"ץ שהוגש נגדנו, נגד עיריית תל-אביב ועוד כמה רשויות: לא רק שאנחנו לא יכולים לנתק מים לתושבים.

שלמה ללוש: אני אומר את זה כאן, שתדעו, בפעם הראשונה, באותו בית, בכנס, רשות מקומית שתנתק מים לתושב היא עוברת על החוק.

שלמה ללוש: יותר מזה, כשתושב יבוא וישלם 10 שקלים על חשבון חוב המים שלו, אתם ראשי הרשויות לא יכולים לנתק אותו מאספקת המים.

שלמה ללוש: אותו בית שאנחנו ננזפים על זה שאנחנו לא גובים ואנחנו לא בסדר, אתמול נאמר לנו שאוי ואבוי אם נעשה את הדבר הזה.

דוד אזולאי: זה חוק או שאלה דברים שנאמרו?

שלמה ללוש: זה תקנות.

שלמה ללוש: רוצים שזה יהיה בתקנות.

דוד אזולאי: בסדר.

דוד אזולאי: אומרים.

שלמה ללוש: מה אני רוצה להגיד?

דוד אזולאי: מר ללוש, אני לא חושב שמישהו יכול לבוא ולהגיד שאפשר לא לשלם או לשלם סכום זעום על חשבון כדי לא לשלם את הסכום הגבוה ולא לתת לו מים.

דוד אזולאי: אז בעצם לא צריכים לשלם.

שלמה ללוש: יותר מזה, אתמול החליטו וזה כבר לא בתקנה, שחשבונות המים והארנונה יופרדו.

שלמה ללוש: זאת אומרת, יכול אדם לבוא ולשלם רק חלק על חשבון המים שהוא חיב.

שלמה ללוש: זה כבר לא יבוא באותו חשבון.

דוד אזולאי: מי החליט את הדבר הזה?

שלמה ללוש: אתמול, בוועדה לפניות הציבור.

שלמה ללוש: ..

דוד אזולאי: לא, לא, הם לא יכולים להחליט דבר כזה.

דוד אזולאי: זאת אמירה שנאמרה ללא כיסוי הם לא יכולים לקבוע.

דוד אזולאי: אני לא יודע אם זה צריך להיות בחקיקה, אבל ודאי שאותה ועדה לא יכולה להחליט.

דוד אזולאי: אבל אני אומר לך, אם כבר מדברים על העניין הזה, יכול להיות שזה טוב שיפרידו בין המים לארנונה.

דוד אזולאי: אבל כרגע, עובדה שראשי הרשויות עושים את זה, זה חוקי וזה בסדר.

שלמה ללוש: אני מדבר בשם הרבה ראשי רשויות.

שלמה ללוש: דיברו פה דווקא בהקשר הזה, למה פלאפון משלמים ואם לא מייד מנתקים?

שלמה ללוש: למה חשמל משלמים או שמיד מנתקים?

שלמה ללוש: בדיוק זה ההבדל, שמים זה לא חשמל ולא פלאפון.

שלמה ללוש: מי שעומד בפני התושב זה לא איזה יד עלומה שלוחצת מרחוק על הניתוק.

שלמה ללוש: זה אותו ראש רשות, אותם עובדים שגרים באותו מקום.

שלמה ללוש: קחו לצורך העניין מקום שהוא לא גדול, רשות קטנה כמו חורפיש וירכא, שאחד מכיר את השני, איך יבוא אדם לנתק את ברז המים למשפחה?

שלמה ללוש: לא שלא צריך לגבות את החוב, אבל הקושי הוא לעמוד מול האזרח.

דוד אזולאי: מר אפשטיין, בבקשה.

עמוס אפשטיין: מקורות מקפידה לא לנתק מים בשבתות ובחגים.

עמוס אפשטיין: לפני חודש חובן של הרשויות המקומיות עמד על 300 מיליון ₪.

עמוס אפשטיין: ניתן לפתור את בעיית החוב ע”י הקמת תאגידי מים או לייעד את הכסף שנגבה עבור צריכת מים לתשלום למקורות.

עמוס אפשטיין: חברת מקורות מודיעה על כוונתה לנתק מים בישוב גם למנכ”ל משרד ראש הממשלה.

עמוס אפשטיין: זה בגלל רגישותו של ראש הממשלה, לפעמים הוא מבקש ממני לחכות שבוע שבועיים.