ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 152, 2004-02-10 10:30

יורי שטרן: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.

יורי שטרן: קבלנו לדיון מהיר בוועדה מנשיאות הכנסת את נושא הנזקים הכבדים עקב ההצפות בכפרים ראמה ופקיעין, שלחבר הכנסת עסאם מח'ול, וגם חבר הכנת ואסל טאהא הצטרף ליוזמה הזאת.

יורי שטרן: הבנו גם שלא רק בשני הכפרים האלה.

יורי שטרן: נתחיל מהצגת הדברים.

עסאם מח'ול: אני רוצה לברך את האורחים שלנו, ראשי המועצות פקיעין, כפר טארק עארה וחליל ח'ורי ראש מועצת ראמה, עם החברים המלווים שלהם.

עסאם מח'ול: בסוף השבוע, אחרי שהייתה הפניה ואושר הדיון, פנה גם ראש כפר קרע וסיפר על הבעיה שיש להם במוסמוס, שהיא דומה, וגם צפת.

עסאם מח'ול: אני מניח שיש כאן בעיה שיכולה להפוך למכת מדינה.

עסאם מח'ול: אנחנו בדרך כלל מתייחסים לגשמים כאל גשמי ברכה, ופתאום גשמי הברה הופכים להיות בעיה, ולפעמים למשבר קיומי.

יורי שטרן: קללה בתוך ברכה.

עסאם מח'ול: אני חושב שזה בידינו שהיא לא תהיה קללה, ובגלל זה יזמתי את הדיון היום.

עסאם מח'ול: אנחנו צריכים לקחת בחשבון שבעיקר מדובר בישובים שבנויים בטופוגרפיה מסוימת, במדרון, על ההר.

עסאם מח'ול: אם זה ראמה, שמעליו ההרים הכי גבוהים, אם זה פקיעין עם המדרון הקשה, מוקפת בהרים מכל כיוון.

עסאם מח'ול: הטבע טיפל בניקוז המים עד עכשיו, עד שהתחלנו לבנות ולהתרחב, אי אפשר היה לעצור את ההתפתחות של הישובים האלה.

עסאם מח'ול: פתאום אנחנו מגיעים לשנה אחת שיש בה גשמים קצת יותר מהממוצע – הפרות שמנות – אז אי אפשר להפוך את זה לאסון.

עסאם מח'ול: הוזעקתי גם לפקיעין וגם לראמה כשהיו ההצפות, וראיתי שם מראות בלתי אפשריים.

עסאם מח'ול: נכנסתי לבתים שהקיר של המטבע נפער, והמים זרמו בתוך הבית.

עסאם מח'ול: הגעתי מקומות שיקרות תומכים נפלו, ואבנים גדולות נסחפו לכבישים.

עסאם מח'ול: כבישים שנשברו ונהרסו.

עסאם מח'ול: אני לא רוצה לתאר את המצב הזה, אשאיר את התיאור לראשי מהמועצות ולנציגים של הישובים האלה.

עסאם מח'ול: אני מציע שלוש נקודות, שהייתי רוצה שנסכם את הדיון בהן.

עסאם מח'ול: חבר-הכנסת עסאם מח'ול ממלא את מקום היו"ר.

יצחק הרצוג: גם מעלה עירון פה, נכון?

עסאם מח'ול: גם מעלה עירון וגם צפת.

עסאם מח'ול: אנחנו נראה תמונות, שיספרו את כל הסיפור.

עסאם מח'ול: אני מציע שהוועדה תחליט לסייר במקומות האלה, כי כנראה שזה לא דבר שנגמר בגשמים שכבר היו, אלא זה דבר שיכול לחזור על עצמו, זה דבר מסוכן.

עסאם מח'ול: הדבר השני שאני מציע, שהוועדה תדרוש להכיר בישובים האלה כמוכי אסון טבע, מאחר ואמדן הנזקים הוא בלתי נסבל, בלתי אפשרי, ואי אפשר להטיל אותו על אחריותה של המועצה או של האנשים עצמם שניזוקו.

עסאם מח'ול: מדובר כאן בסכומים אדירים של כסף, ובמיוחד ברכוש הציבורי: בכבישים, במערכת הניקוז, במערכת הביוב שנשברה ומהווה גם איום סביבתי.

עסאם מח'ול: דבר נוסף שצריך לקחת בחשבון, זה שבכמה מקומות - את פקיעין אני מכיר טוב אבל זה יכול להיות גם במקומות אחרים – מדובר ביותר ממקור סמכות אחד, שכל אחד אמור להיות אחראי בקטע שלו.

עסאם מח'ול: אבל מע"צ זורקת על המועצה המקומית, המועצה המקומית אומרת שזה באחריות מע"צ.

עסאם מח'ול: מע"צ אומרת שהתושבים המקומיים ביצעו עבודות שסתמו וכולי.

עסאם מח'ול: בסופו של דבר אנחנו נמשיך עוד כמה שנים להטיל את האשמה כמו כדור ממגרש למגרש, בלי שאף אחד יטפל בעניין.

עסאם מח'ול: אני מציע, לגבי פקיעין קונקרטית, לתת בידי המועצה המקומית את הכלים, ולהטיל עליה את האחריות.

עסאם מח'ול: אי אפשר להשאיר את זה באוויר, לרחף בין כל מיני רשויות.

יחזקאל לביא: חבר הכנסת מח'ול, למה אתה מתכוון "כלים"?

עסאם מח'ול: דברתי עם שר התשתיות, והוא דיבר על תקציב רדום אצלו במשרד, שאף אחד לא משתמש בו, מכיוון שיש כמה רשויות מקומיות, וגורמים שאמורים לתקצב פרוייקט של ניקוז ביוב, משל.

עסאם מח'ול: זה לא יותר לפועל, והכסף רדום.

עסאם מח'ול: תטילו על המועצה את האחריות ותנו בידיה את התקציבים הדרושים כדי לטפל בפרוייקט הזה.

עסאם מח'ול: אני חושב שיש צורך לקחת את העניין במלוא הרצינות, בידיים של הרשויות.

עסאם מח'ול: אי אפשר לטפל כאן טיפול חד-פעמי, אלא צריך לעשות טיפול שורש לכל הבעיה הזאת.

עסאם מח'ול: אם לא עושים את זה, אם לא מוצאים פתרון אמיתי וכולל לשאלת ניקוז מי הגשמים, אז נחזור לכאן אחרי כל גשם ונדבר על הפסדים ועל עלויות חדשות בגלל נזקים.

עסאם מח'ול: אני מציע שנקדים תרופה למכה, ונמצא את הדרך לדרוש מהרשויות האחראיות לבצע פרוייקט שיכול לתת פתרון שורש את בעיית הניקוז.

ואסל טאהא: אני מצטרף לבקשות שהעלה חבר הכנסת מח'ול.

ואסל טאהא: האמת היא שעכשיו רוצים תרופה אחרי מכה, כי המכה כבר ישנה, אם זה בצפת, אם זה במעלה עירון, אם זה בראמה ואם זה בפקיעין.

ניסן סלומינסקי: ועוד יהיו מכות.

ניסן סלומינסקי: נקווה – שיהיה הרבה גשם.

ניסן סלומינסקי: הגשם זה לא מכה, רק שם זו מכה.

ואסל טאהא: לגבי מעלה עירון, המצב מאוד חמור מאוד קשה, ואני מתאר לעצמי שגם בפקיעין וגם בראמה זה אותו דבר.

ואסל טאהא: יש מחסור בתשתיות, מחסור בתעלות ניקוז – זה שגורם לכל המחלות האלה ולכל המכות האלה.

ואסל טאהא: לגבי מעלה עירון, המצב מאוד קשה.

ואסל טאהא: שם יש בתים – אתם יכולים לראות בתמונות – שהם ממש בסכנה.

ואסל טאהא: זה חי באת ראש הרשות להוציא צווי פינוי.

ואסל טאהא: פינו את הבתים, משפחות שלמות יצאו מהבתים שלהם.

ואסל טאהא: מרכז הכפר – דוד אזולאי מכיר, הוא היה סגן ראש רשות שם – הבנייה הייתה לא נכונה, לא עשו חפירה אופקית.

יצחק הרצוג: הבעיה היא תשתית הניקוז.

ואסל טאהא: בתמונה הבאה - זה נגרם כתוצאה מהגשם העז שהיה בחודש שעבר.

ואסל טאהא: יסודות בתים, עמודים של בתים באוויר.

ואסל טאהא: יש סכנה ממשית ולכן יש צורך בתרופה למכה הזאת.

ואסל טאהא: יש לתכנן לכל הכפרים האלה תוכנית שנתית, שיהיה צוות מיוחד שידאג לתאם עם המועצות כיצד לבצע את העבודות האלה.

ואסל טאהא: אני חושב שרשות הניקוז צריכה לקחת חלק ניכר בזה.

ואסל טאהא: בפקיעין, ראמה, מוסמוס במעלה עירון – רשות הניקוז לא נגעה שם.

ואסל טאהא: לא נכנסים לשם, רק שולחים למועצות דרישות לתשלום, אחוז מסוים.

ואסל טאהא: מעבירים את הכספים, ורשות הניקוז לא נכנסת לשום כפר מהכפרים האלה, למרות שיש צורך.

ואסל טאהא: הכפרים האלה בנויים על מדרון הר, בלי ניקוז, תמיד יהיו סכנות, ועובדה שיש היום סכנה ממשית במוסמוס.

ואסל טאהא: טיב האדמה בעייתי.

ואסל טאהא: אפילו בגשם רגיל יכול לקרות שם אסון גדול, אם לא יבנו הקירות בצורה נכונה, אופקית – וזה עולה כסף.

ואסל טאהא: מהניסיון שלי, נדמה לי שחפירה אופקית תעלה כמעט שני מיליון שקלים.

עסאם מח'ול: תודה.

עסאם מח'ול: חבר הכנסת הרצוג, ואחריו חבר הכנסת קרא.

עסאם מח'ול: תנסו לעשות את זה קצר, כי את עיקר הדברים נשמע מראשי המועצות.

יצחק הרצוג: העליתי את הנושא הזה גם בהקשר לישובים בדואים בנגב.

יצחק הרצוג: אתי מעניין המישור המיידי, מה ההצעה המיידית.

יצחק הרצוג: אמורים להיות עוד כמה גלים כבדים מאוד של גשם, האם יש משהו שניתן לעשות מיידית מחר בבוקר, למנוע המשך הקריסה שלח המערכת.

יצחק הרצוג: ברור, תוכנית ארוכת טווח מומלצת, אבל קודם כל שנדע שאנחנו מונעים אסונות חלילה במיידי.

עסאם מח'ול: יופי, זה גם מכוון לדברים שנשמע מראשי המועצות.

עסאם מח'ול: חבר הכנסת קרא, בבקשה.

איוב קרא: הייתי מעדיך לשמוע את ראשי המועצות, אבל מאחר ויש לי ישיבה שאני צריך לנהל, אני רוצה לומר כמה דברים.

איוב קרא: חבר הכנסת דוד אזולאי היה שותף אתי לטיפול בנזקי הטבע שהיו ביפו לפני שנה או שנתיים.

איוב קרא: הייתי באופן אישי היוזם של הטיפול בנזקי הטבע בקלנסווה ופרדיס.

איוב קרא: בכל המקרים הללו יצאו נציגי מס רכוש – ויושבים פה נציג משרד הפנים ואחרים שבטח מכירים את ההיסטוריה – עשו אומדנים לנזקים במקומות הללו, ומדינת ישראל העבירה לצורך העניין הזה משאבים כבירים.

איוב קרא: פתרה את העניין בפרדיס בצורה הכי טובה שיכולה להיות, אחרי שחיל הים היה צריך לחלץ משם תושבים.

איוב קרא: לקנסווה נשיא המדינה הגיע, והתחייב על 25 מיליון שקלים לפתרון מיידי של הנזקים שהיו בזמנו.

איוב קרא: בכל המקומות הללו היה פתרון.

איוב קרא: אני מציע, שבסוף הישיבה תהיה המלצה למשרד הפנים, למס רכוש, להיכנס לעובי הקורה, להביא שמאים, שיעריכו את נזקי הטבע ברשויות הללו, כדי לפצות את הרשויות.

איוב קרא: זו ההמלצה המיידית שצריכה להיות במקרו, כי אני מבין מהדברים ששום דבר לא נעשה, וזה אבסורד.

איוב קרא: הדבר הזה צריך להיות אוטומטית.

איוב קרא: יש נזקים, ישר צריך לצאת מס רכוש להעריך את הנזקים, מתוקף חוק נזקי טבע.

עסאם מח'ול: הייתי מציע שנשמע את ראשי המועצות עכשיו, ואחר כך נשמע את חבר הכנסת דוד אזולאי.

עסאם מח'ול: כדי שנדע על מה אנחנו מדברים, אולי כדאי שנצפה בסרט שהביאו לנו.

מחמד ח'יר: תודה לכם, תודה לחבר הכנסת עסאם מחו'ל חברי על היזמה הברוכה.

מחמד ח'יר: סוף סוף אנחנו יכולים לבוא לכנסת מול ועדה מכובדת, כדי להסביר את הנזקים.

מחמד ח'יר: פקיעין, למי שלא מכיר, אנחנו גרים בתוך טבת הרים, כשיש ניקוז אחד לכל ההרים האלה, וזה כמו צוואר בקבוק.

מחמד ח'יר: זה מתחיל מהמזרח ונשפך למערב.

מחמד ח'יר: בפקיעין עצמה יש 25 מעיינות, חלקם הקטן זורם בקיץ, אבל כולם זורמים בחורף, והכל מתנקז לתוך נחל פקיעין.

מחמד ח'יר: לפני הרבה שנים הכפר היה מעל הואדי.

מחמד ח'יר: יש עמק, יש טבעת הרים, ופקיעין לרגלי ההר, אבל יותר למטה יש את הנחל והעמק.

מחמד ח'יר: היום הבתים למטה, אין מקום לעלות צפונה או מזרחה ואנשים בנו עד שהגיעו לואדי.

מחמד ח'יר: הואדי של פקיעין, שהפך להיות נהר לכמה ימים, נשפכים אליו ניקוזים מהרי בית ג'אן עד חרשים, וכל ההרים שמסביב, עד חוסן.

מחמד ח'יר: הואדי הזה נמחק, הפך להיות מישור מרוב אבנים וסחף, והמים נשפכים לתוך הואדי.

מחמד ח'יר: בנוסף, על יד השכונה מערבית, אל-מארג', יש גם ניקוז של כיס רסמייה שנשפך אלינו.

ניסן סלומינסקי: בניקוז אתה מתכוון רק למי גשמים?

מחמד ח'יר: כן.

מחמד ח'יר: הכל נשפך לתוך הנחל שלנו.

מחמד ח'יר: יש עוד מעיים שיוצא בצד הצפוני, וזה עוד שפיכת מים ענקית.

מחמד ח'יר: יש לנו אלבום עם תמונות של לפני ואחרי.

מחמד ח'יר: כמעט לא רואים את הואדי כי המים ממלאים אותו.

מחמד ח'יר: הנחל הזה שאם רואים בתמונה הבאה הוא לא הואדי, אלא הכביש.

ניסן סלומינסקי: זה כמו ונציה.

מחמד ח'יר: יש פה תמונות של בית, שמים נכנסו לתוכו.

מחמד ח'יר: המים הגיעו כמעט עד גובה המזרון שעל המיטה.

מחמד ח'יר: יש עוד בית שקירות נפלו, הכביש הראשי התמלא מים, כבישים נהרסו.

מחמד ח'יר: הנה כמה חלקות קטנות של חקלאות, תראו מה קורה מסביב.

יצחק הרצוג: כמה זמן לקח לזה לרדת לאט לאט?

מחמד ח'יר: הבאנו דחפורים והתחלנו להרוס קירות, וחילצנו את האנשים תוך יממה, אבל אחרי שגרמנו לעצמנו נזק עצום.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: אני חושב שהתמונות מדברות בעד עצמן מספיק חזק.

יורי שטרן: עכשיו צריכים לבדוק מה יכולים להיות הפתרונות, אלא אם כן ראשי רשויות נוספים רוצים לדבר.

מחמד ח'יר: אני רוצה לסיים.

מחמד ח'יר: הטיפול בנחל הזה אף פעם לא היה טוב.

מחמד ח'יר: אני ראש מועצה חודשיים וחצי.

מחמד ח'יר: אני מתכוון לטפל בסוגיה הזו פעם אחת ולתמיד.

מחמד ח'יר: כל פעם נותנים 100,000, 200,000 שקל, פותחים קצת את הנחל, בא זרם חזק וסוחף הכל לתוך הבתים ולתוך הכבישים.

מחמד ח'יר: צריך טיפול שורש ולא סתימה.

מחמד ח'יר: טיפול שורש, זה אומר להקצות מיליונים של שקלים.

מחמד ח'יר: הנחל הזה באורך של ארבעה קילומטרים.

מחמד ח'יר: פקיעין הוא לא כפר עגול, בגלל מבנה ההר, אנחנו לאורך ארבעה קילומטר.

מחמד ח'יר: לכן, גם המשאבים שצריכים להקצות לשם רבים.

מחמד ח'יר: אם יקצו לנו ואנחנו ניקל על עצמנו את הטיפול בזרימה, אנחנו יודעים איפה זורם כל מעיין ואיך זה מתבצע, אנחנו יכולים לפתור את הבעיה.

מחמד ח'יר: לא באנו כדי להציג תמונות, אנחנו צריכים תקציב.

ואסל טאהא: רשות הניקוז, לאורך כל השנים, לא עשתה כלום?

ואסל טאהא: לא עזרו?

ואסל טאהא: אני שואל וגם עונה, מפני שאני יודע.

ואסל טאהא: רק גובים כסף.

יורי שטרן: אנחנו נביא לרשויות הסטטוטוריות.

יורי שטרן: אני רוצה שראשי הרשויות המקומיות עוד יתבטאו, ואז נגיע לדיון וסיכום.

סאלח ח'יר: פנינו בעבר כמה פעמים לרשות הניקוז, לא נמצאו תקציבים והבעיה לא נפתרה.

סאלח ח'יר: הבעיה נוצרה, וישנה סכנה לתשתית הקיימת של הביוב של פקיעין, פקיעין החדשה, כפר סמיע, חוסן, צוריאל ומצפה חרשים.

סאלח ח'יר: הקרקע סופגת מי גשם, וברגע שיש בנייה, מתפתח אזור תעשייה ומתפתחות שכונות חדשות, זרימת המים גוברת, ואז הנחל לא מספיק להכיל את כל המים שבאים אליו מכל הכיוונים.

סאלח ח'יר: לכן, כשיש תשתית של ביוב של פקיעין, פקיעין החדשה, כפר סמיע, חוסן, צוריאל ומצפה חרשים וגם לכיוון מעלות, יש היום בעיה לתשתית של הביוב, שהוא נשבר בכמה מקומות.

סאלח ח'יר: הבעיה הפכה להיות יותר חריפה, ולכן צריך היום פתרון מיידי, אחרת כל שנה הופכת להיות חריפה יותר ויותר, כי הבנייה מתגברת.

סאלח ח'יר: נעקרו השנה עצים בני אלפי שנים, עצי זית מתוך הואדי.

סאלח ח'יר: הם נסחפו במים.

סאלח ח'יר: הואדי במקום שיהיה חמישה או שישה מטרים, הפך להיות 20 ו-30 מטרים, הזרימה הפכה להיות 30 מטרים.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: ראש העיר צפת, בבקשה.

ישי מימון: אנחנו יותר גבוהים, אבל יש לנו מפולת גדולה.

ישי מימון: אשמח אם הוועדה תגיע לצפת וגם לכפרים האחרים, כדי לראות במו עיניה את הדברים.

יורי שטרן: איך נגיע?

ישי מימון: נפתח את הצירים, תלכו ברגל.

ישי מימון: יש למשל את ציר רחוב הפלמ"ח, שהוא ציר מרכזי, מעל הציר המרכזי של רחוב ירושלים - שזהו הכביש המסחרי העיקרי.

ישי מימון: הייתה מפולת בוץ איומה, הכביש התמוטט על הרחוב התחתון.

ישי מימון: יש לנו שם נזק בסדר גודל של בין חמישה לשישה מיליוני שקלים, רק כדי להקים קיר תמך עם כלונסאות.

ישי מימון: הוצאנו צו על ידי הממונה על המחוז, לפנות את בעלי העסקים.

ישי מימון: בעלי העסקים עומדים לתבוע אומנו במאות, אולי אפילו במיליוני שקלים, בגלל שהעסקי שלהם נסגרו.

יורי שטרן: מי חוקר את נסיבות ההתמוטטות, אם זה לא דבר שהיה פגום בתכנון או בביצוע?

ישי מימון: יש לנו כרגע יועצי קרקע, שטוענים שזה כתוצאה מריבוי הגשמים, ולכן הכביש נסחף והתמוטט.

ישי מימון: זה לא כביש בן שנה או שנתיים, כתוצאה מאיזושהי עבודה לקויה.

ישי מימון: הכביש הזה נסלל כבר לפני עשרות שנים ולא התמוטט, אבל השנה, בגלל שזכינו – זה גם המקום להודות לקדוש ברוך הוא על כמות הגשמים שהוא נתן לעם ישראל, כי המים מחיים את כל עם ישראל – אבל האחריות של הממשלה לדאוג שלא יהיו סכנות.

ישי מימון: רק בנס לא קרה שמישהו מת שם מהתמוטטויות של בוץ.

ישי מימון: הר שלם התמוטט לכביש התחתון.

ישי מימון: אני מאמין שלפנינו עוד כמה גלים של גשמים, ואני מקווה שיהיו גשמי ברכה ולא גשמי זעף.

דוד אזולאי: זה לא תלוי בממשלה, הגשמים.

דוד אזולאי: ברוך השם.

ישי מימון: בגלל המצב הטופוגרפי של צפת, שבנויה על הר, הייתה לנו התמוטטות גם שכונת מאור חיים, שמאכלסת למעלה מ-2,000 משפחות, שגם הכבישים הפנימיים שם התמוטטו, וכל ההר נסחף.

ישי מימון: עירייה כמו עיריית צפת לא יכולה להתעסק בסכומים של עשרות מיליוני שקלים לטיפול שורש, כדי לחזק את כל הכבישים, ולהציב קירות תומכים.

ישי מימון: זה לא סביר, מה עוד שהממשלה החליטה שאין סעיף של תקציבי פיתוח במשרד הפנים.

ישי מימון: אני רק לא מבין איך הממשלה רוצה שנפתור את המצב.

ישי מימון: כדי לשקם את הכל צריך תקציבי פיתוח.

יורי שטרן: אולי צריך תקציבי ביטוח, לא תקציבי פיתוח.

דוד אזולאי: אני לא בטוח שהביטוח מכסה את זה.

ישי מימון: בנוסף לזה, יש לנו עוד כמה שכונות שהכבישים שם התחילו להיסחף.

ישי מימון: אני חושב שיש לנו בעיה של סחף גדול של בוץ, עצים, ניקוז לקוי והתמוטטויות של כבישים ומדרכות, שזה במיליוני שקלים.

ישי מימון: הבאתי לכם מסמכים, אוכל להביא גם תמונות, אבל נשמח מאוד לארח את הוועד גם בכפרים וגם בערים שלנו.

יורי שטרן: נחכה לכמה ימי שמש.

ישי מימון: אני רוצה להודות לוועדה שהתכנסה לצורך העניין הזה, להודות לחברי הכנסת המציעים על היזמה.

ישי מימון: אנחנו אישית לא יכולים לטפל בדברים האלה, בטח גם לא חבריי, שהם גם שכניי הקרובים.

ישי מימון: אני חושב שהוועדה תצטרך לתת את ההמלצות.

ניסן סלומינסקי: ממענקי האיזון אין לכם מספיק כסף?

מחמד ח'יר: יש מענקי איזון?

חליל ח'ורי: בראמה יש 8,000 תושבים.

חליל ח'ורי: המיקום שלה הוא במדרון הר הארי, שזה בגובה של יותר מ-1,000 מטר.

חליל ח'ורי: זה ההר השני בגובהו אחרי מירון.

חליל ח'ורי: אנחנו נמצאים במקום שכל ניקוז ההר בא לנחל טבעי, מההר, דרך בית ג'אן.

חליל ח'ורי: אצלנו בכפר ירדו כמעט 200 מילימטר גשם בתוך 36 שעות.

חליל ח'ורי: כל המים של ההר, של הכבישים של בית ג'אן, של מע"צ, נכנסו לתוך הנחל הזה.

חליל ח'ורי: הנחל יכול להכיל את כמות המים שיורדת באופן טבעי, אבל עם כמות אדירה, ועם פיתוח הכפר, שכונות חדשות וכבישים – הנחל לא יכול להכיל את כל הכמות הזאת, וכל המים יצאו מחוץ נחל, לכיוון הכבישים והבתים.

חליל ח'ורי: אני, אישית, במשך 48 שעות עברתי מבית לבית, ממשפחה למשפחה, בכבישים, בתוך הבוץ.

חליל ח'ורי: היו כל מיני נזקים בתשתיות: כבישים, אספלט, ניקוז וביוב.

חליל ח'ורי: יש לנו כבישים שמערכת הביוב ירדה כמעט חצי מטר מגובה הכביש.

חליל ח'ורי: יש מקומות שהניקוז התפוצץ.

חליל ח'ורי: מערכות מים התפוצצו, היו גם הרבה תקלות באספקת המים לכפר.

חליל ח'ורי: באותם ימים לקחנו עזרה של המשטרה ומגן דוד אדום וכיבוי אש, כדי להוציא עשרות משפחות מהשיטפונות שנכנסו לבתים.

חליל ח'ורי: יש אנשים שלקחנו אותם לבתי חולים, ילדים, זקנים, הם היו כמה שעות בתוך הבתים עד שהגענו.

חליל ח'ורי: המים בבתים הגיעו כמעט לגובה של שני מטר.

יורי שטרן: זקני הכפר זכרים כאלה אירועים?

חליל ח'ורי: כן, אבל לא מהתקופה הקרובה.

חליל ח'ורי: יש לנו כל כך הרבה נזקים בכבישים, יותר ממיליון שקל, לפי האומדן של המהנדס לנו.

חליל ח'ורי: יש לנו יותר מ-20 בתים שניזוקו כליל.

חליל ח'ורי: יש שני בתים בסכנת קריסה, פינינו את התושבים משם והם הלכו לשכנים או קרובי משפחה.

חליל ח'ורי: יש יותר מ-20 משפחות שנגרם להם נזק ברכוש הפרטי.

חליל ח'ורי: יש קירות תומכים של כבישים ושל חלקות פרטיות שנפלו.

חליל ח'ורי: זה יעלה סכומים גדולים לתקן, אנחנו לא יכולים לעמד בזה.

חליל ח'ורי: אני מזמין את הוועדה, כמו חבריי, לביקור לראות.

חליל ח'ורי: רשות הניקוז אף פעם לא נכנסה לכפר, אני לא יודע למה.

חליל ח'ורי: אני מבקש פתרון כולל לנחל.

חליל ח'ורי: אנחנו צריכים תקציב לתיקון התשתיות של המועצה, ופתרון לנזקים לאנשים הפרטיים.

חליל ח'ורי: אנחנו נמצאים במצב גרוע מבחינת המועצה המקומית.

חליל ח'ורי: כבר עשרה חודשים אנחנו לא משלמים משכורת, ויש לנו גירעון של יותר מ-43 מיליון.

חליל ח'ורי: קיבלתי ירושה רעה וקשה.

חליל ח'ורי: 43 מיליון זה 120% מהתקציב הרגיל שלנו.

חליל ח'ורי: יש לנו עיקולים, יש לנו תיקי איחוד, יש לנו כל מיני בעיות אפילו בתקציב הראשי.

חליל ח'ורי: אתן דוגמה, אתמול ישבנו עם מר אלי רונן ממשרד התחבורה, הוא רצה להקצות לנו תקציב לפיתוח כביש.

חליל ח'ורי: הוא נתן לנו 200,000 שקל.

חליל ח'ורי: זה מספיק רק לשכבת אספלט, בלי הניקוז.

חליל ח'ורי: אם נעשה את זה, עוד שבוע, עם כל הגשמים האלה, כל הסחף, כל החול, האדמה, כל הסלעים נכנסים, וכל האספלט עוד פעם עף.

חליל ח'ורי: אני לא יודע מאיפה אביא את התקציב לצאת מהמשבר הזה.

חליל ח'ורי: תודה.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: כפר מוסמוס.

מחמד אגבריה: מכובדי חברי הכנסת, חברי ועדת הפנים, האירוע במוסמוס קרה ב-24 לחודש.

מחמד אגבריה: למזלנו זה היה ביום שבת בשעה 8:00 בבוקר.

מחמד אגבריה: באתו רגע לא היו הולכי רגל, רק חנו מכוניות ליד אותה גדר.

מחמד אגבריה: קופת חולים לא עבדה, טיפת חלב לא עבדה, גני ילדים לא עבדו ומשרדי הדואר לא עבדו.

מחמד אגבריה: כל המקומות האלה, שנותנים שירות לציבור בישוב, הם באותו מקום.

מחמד אגבריה: היום יש להן צו סגירה מני, שהוצאתי על פי סמכות, על סכנה.

יורי שטרן: בגלל שהם יכולים להתמוטט?

מחמד אגבריה: יש פה תמונות.

מחמד אגבריה: הטופוגרפיה קשה באזור הזה, המיקום הוא באזור של גרעין הכפר הותיק.

מחמד אגבריה: הגדר הזו נבנתה לפני עשרות שנים על ידי מתנדבים מקומיים.

מחמד אגבריה: הוצאתי מכתבים למרבית משרד הממשלה שיכולים לעזור לנו בנושא על מנת ליידע אותם.

מחמד אגבריה: לצערי, משרד אחד בלבד נענה לפני יומיים, משרד השיכון – יירשם לזכותם.

מחמד אגבריה: מיד אחר כך, אתמול, עשו אתי פגישה בשטח.

מחמד אגבריה: באו וראו, וקבלו צמרמורת ממה שהם ראו.

מחמד אגבריה: הם יידעו אותי על נושא הישיבה של היום.

דוד אזולאי: מה קורה כרגע עם מוסדות הציבור, יש שירות לציבור?

מחמד אגבריה: שום דבר.

מחמד אגבריה: אין בידי המועצה לשכור מבנים מדשים למוסדות האלה.

יורי שטרן: אני מודה לך.

יורי שטרן: אני חושב שהתמונה די ברורה.

יורי שטרן: אמנם אני רואה הבדל בין המצב בכפרים - - -

מחמד אגבריה: סליחה, אתה רואה את התמונות.

מחמד אגבריה: אני לא ישן בלילה עם זה, ואחרים בטח לא ישנים.

יורי שטרן: בואו ננסה עכשיו לדון בפתרונות, כי הבעיות ברורות.

יורי שטרן: אני רואה הבדל בין מה שקרה בצפת לבין מה שקרה בכפרים, מבחינת התפקוד של מערכות הביוב והניקוז.

יורי שטרן: כנראה בעיר, זה הרבה יותר מפותח.

שי מימון: גם אצלנו התופעה של ההידרדרות ושל ההתמוטטות קיימת, אותו דבר.

שי מימון: רואים את התמונות.

יורי שטרן: אני מציע שלפני שנפנה למינהל הביוב והניקוז, ולמשרד האוצר.

יורי שטרן: אני רוצה לשמוע הצעות ספציפיות, מעבר לסתם דרישה לפצות או לתת כסף.

יורי שטרן: מר אליף, מהאגודה לזכויות האזרח, בבקשה.

אליף סבג: אני, כרכז פניות ציבור בסניף חיפה והצפון, קבלתי פניות גם בשנה שעברה, גם בשנה שלפניה וגם בשנה זאת, מתושבים בפקיעין על נזק שנגרם להם, ואין להם כתובת לפנות אליה.

דוד אזולאי: יש פה נציג של משרד האוצר?

צחי שביט: אני פה, אתם יכולים להירגע.

דוד אזולאי: מותר לי לשאול אם יש נציג?

דוד אזולאי: עם כל הכבוד, אני יודע שאתם מנהלים את המדינה, אבל פה מותר לך לדבר אחרת.

דוד אזולאי: "תהיה רגוע" תגיד לחברים שלך.

יורי שטרן: אין פה מקום לאנשים שמעירים לחברי כנסת.

דוד אזולאי: שאלתי רק אם נציג משרד האוצר נמצא.

אליף סבג: המצב קשה לאזרח, כשאין לו כתובת לפנות אליה, ואין רשות ניקוז לנחל בפקיעין או במקום אחר.

אליף סבג: זאת אומרת, שאין לו כתובת לפנות אליה לא לבקש פיצויים על נזק שנגרם לו, ולא לבקש הגנה מפני שטפונות, שעל פי חוק הניקוז הוא אמר לקבל את ההגנה הזאת.

אליף סבג: לכן, אני מציע שיוקם גוף, שאמור להיות רשות ניקוז, לנחל פקיעין ולמקומות אחרים בהם אין, כדי להיות כתובת.

ואסל טאהא: איפה שיש בעיה אין פורום כזה.

ואסל טאהא: להקים פורום מיוחד לפקיעין, ראמה, צפת, מוסמוס – זה חשוב.

מחמד אגבריה: אנחנו שייכים לקישון, וקישון קבלו מכתב ממני.

יורי שטרן: בבקשה, אדוני.

עומר נג'אר: דברת על פתרון מיידי.

עומר נג'אר: אנחנו, כמועצה, כבר הפעלנו יועצי קרקע ומשרד תכנון, ויש לנו כבר תוכנית לביצוע.

עומר נג'אר: התוכנית הזאת מחכה לתקצוב מיידי בכדי למנוע את המשך ההידרדרות.

עומר נג'אר: חס וחלילה, אם ההידרדרות תמשיך, שלושה בתים יתמוטטו, וההתמוטטות הזאת תגרום לאסון טבעי סביבתי, כמו שדיבר ראש המועצה.

עומר נג'אר: היום קיימים צווי סגירה למספר מקומות, העורק הראשי של מוסמוס סגור, ואנחנו לא יכולים לפנות היום אפילו גרגיר אחד של אדמה , כי אף אחד לא יכול לקחת על עצמו מה שיקרה.

עומר נג'אר: עקב התמוטטות הכביש הראשי, כל התחבורה הציבורית וכל התחבורה הפרטית של מוסמוס נכנסת לתוך סמטה של שלושה מטרים.

עומר נג'אר: אם לא ניתן פתרון מיידי - - -

יורי שטרן: התוכנית שהכנתם, לפי דעתכם, מי אמור לממן אותה?

עומר נג'אר: אנחנו נמצאים פה בדיוק כדי שאתם תכוונו אותנו לאותם מקומות שיכולים לממן.

יורי שטרן: זאת השאלה המרכזית.

יורי שטרן: אני מניח שמבחינת היועצים, הרשויות פחות או יותר מצוידות היום במומחים.

יורי שטרן: בר הכנסת אזולאי, בבקשה.

דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, אנחנו מכירים את הבעיה.

דוד אזולאי: זו בעיה קשה, והיא חוזרת על עצמה בכל עונה שיש גשמי ברכה.

דוד אזולאי: אני מסתכל על המסמך של צפת.

דוד אזולאי: מדובר שם על שכונה, שמגרש המשחקים שלה נפגע.

דוד אזולאי: זו שכונה שמאכלסת כ-3,000 ילדים, שנמצאים כרגע בסיכון גבוה מאוד.

דוד אזולאי: אם לא יהיה פתרון לאלתר, זה אומר שמחר יהיה יום יפה, הילדים ייצאו לשחק שם – זו סכנת נפשות.

דוד אזולאי: אם אני לוקח את מוסמוס כדוגמה.

דוד אזולאי: שם מדובר על שירותים שהקהילה זקוקה להם, אם זה דואר, אם קופת חולים, טיפת חלב.

דוד אזולאי: פעם, לרשויות המקומיות היו תקציבי פיתוח.

דוד אזולאי: היה להם במה לעשות את טיפול הראשוני עד שמישהו רואה את הדברים האלה.

דוד אזולאי: היום, לצערי הרב, תקציבי פיתוח אין – אם משכורות אין אז בטח שלא יהיו תקציבי פיתוח.

דוד אזולאי: אני חושב שאנחנו כוועדת הפנים - אנחנו לא יכולים לתת מענה מיידי לבעיות הקשות שהתעוררו כאן, אבל אנחנו צריכים לפנות למשרד האוצר או משרד הפנים.

דוד אזולאי: משרד הפנים בדרך כלל לא מטפל בדברים האלה זה לא התפקיד שלו, שתקום איזוהי קרן לנזקי טבע.

דוד אזולאי: אז, כשיש בעיה כזאת - - -

יחזקאל לביא: יש קרן כזאת, חבר הכנסת אזולאי, אבל היא שייכת רק לחקלאות.

דוד אזולאי: אז זה אומר שאין.

דוד אזולאי: הבעיה היא שאותן רשויות שקורה הדבר אצלן, צריכות טיפול במידי, וטיפול במיידי אין.

דוד אזולאי: אם תהיה כזאת קרן כפי שיש, להבדיל, כאשר יש פיגוע של טרור, ואז מיד יוצאים לשטח.

יורי שטרן: בארצות הברית למשל, מכריזים על אזור מסוים כעל אזור אסון, ואז יש מערכת שלמה של התארגנות לטובת המקום.

דוד אזולאי: זה בדיוק מה שקורה בפיגוע, מיד יוצאים לשטח.

יורי שטרן: גם בפיגוע אין קרן שתפצה אחר כך.

דוד אזולאי: יוצאים אנשים, בודקים את הנזקים, נזקי גוף ונזקי רכוש.

דוד אזולאי: אחר כך יש פיצוי, גם לרכוש.

דוד אזולאי: ברשויות המקומיות - אין.

דוד אזולאי: פונים אנשים הרשויות, בצדק, לאבא שלהם – משרד הפנים – ואין מענה.

דוד אזולאי: לא שהוא לא רוצה לתת, הוא לא יכול כי אין לו את התקציב הזה.

דוד אזולאי: לכן, הפניה שלנו צריכה להיות קודם כל למשרד האוצר, להקים קרן לנזקי טבע.

יורי שטרן: כלומר, אל"ף, פתרונות מיידיים במסגרות הקיימות.

יורי שטרן: בי"ת, פתרונות לטווח ארוך בתחום הניקוז, הביוב, אחזקת הכבישים.

יורי שטרן: גימ"ל – פתרון מערכתי למקרים דומים בעתיד.

דוד אזולאי: אני מציע שכרגע תהיה פניה, שייצאו מייד צוותים למקום, שיבדקו.

דוד אזולאי: מדובר פה על שירותים לקהילה, מדובר פה על ילדים, שזה פשוט סכנת נפשות.

דוד אזולאי: אז קודם כל לתת פתרון מיידי, ואפילו שמני, ואחר כך נמצא את הפתרונות הקבועים.

דוד אזולאי: כרגע, חייבת להיות פניה שלנו למצוא את התקציב הדרוש.

דוד אזולאי: ראשי הרשויות נוקטים פה בסכומי עתק, יכול להיות שהם צודקים.

דוד אזולאי: כרגע אין שום אפשרות לבקש לתת את הסכום הזה.

דוד אזולאי: רק אני מקצוע יכולים לקבוע מהם הסכומים הנדרשים לפיצוי.

יורי שטרן: אני חושב שמרד הפנים הוא זה שחייב לשלוח את הצוותים לבדוק.

יורי שטרן: מי ירכז את הפעולה הזאת, מי יבוא למוסמוס, יראה את הדברים המיידיים שחייבים פינוי, חיזוק?

פרוק אגבריה: ראו את זה אנשי השיכון אתמול.

פרוק אגבריה: היום פנו ממשרד התחבורה, וכבר בשעה 9:00 היו שם.

עסאם מח'ול: אם לא יהיה פורום שיכלול את כולם, זה לא יצא לפועל.

יורי שטרן: נשמע את משרד האוצר.

יורי שטרן: אמרת שאנחנו יכולים להיות רגועים.

יורי שטרן: מתי אתן שולחים את הצוותים שלכם?

צחי שביט: חוק מס רכוש, פיצויים מדבר על פיצויים על פעולות מלחמה כהגדרתן בחוק, רק על פיצויי פעולות מלחמה.

צחי שביט: מה שחבר הכנסת קרא אמר על שליחת צוותים של מס רכוש בשיטפונות הקודמים לבדיקה של הנזקים, זה היה אחרי שנעשתה בקשה.

צחי שביט: שלטונות מס רכוש, על פי חוק, לא עוסקים בתחום הזה בכלל, אלא רק בנזקי מלחמה.

צחי שביט: למספר מקרים שקרו בעבר נתבקשנו - בגלל שיש לנו מאגר של שמאים שעובדים ממילא בשירות המדינה – להעביר שמאים לביצוע הבדיקות האלה, כשנסגר מראש שיהיה תקציב שממנו ישולם לשמאים שכר הטרחה שלהם.

צחי שביט: הם קובעים את גובה הנזק, זה כל מה שהם עשו.

צחי שביט: מבחינת קרן הפיצויים לא נעשה שום דבר.

דוד אזולאי: נעשה.

דוד אזולאי: נלקח תקציב מיוחד לצורך הטיפול הזה.

צחי שביט: זה לא נלקח ממס רכוש.

דוד אזולאי: לא מהם, אבל ניתן תקציב מיוחד.

דוד אזולאי: אני מדבר על פרדיס וקלנסווה.

יחזקאל לביא: זה היה בעקבות ועדה בין משרדית, שהוקמה בראשותו של מנכ"ל משרד הפנים דאז.

יחזקאל לביא: זה כלל את כל משרד הממשלה.

יורי שטרן: גם להעריך את הנזקים זה חלק בלתי נפרד, וזה צעד ראשון שחייבים לעשות.

יורי שטרן: של מי הייתה הבקשה לעשות את זה?

צחי שביט: בנושא של הבולענים באזור ים המלח, גם פנו אלינו וביקשו שנשלח שמאים.

צחי שביט: פנו אלינו ממשרד הפנים.

יורי שטרן: מר לביא, יועץ שר הפנים, בבקשה.

יחזקאל לביא: יש פה גזרות אחריות.

יחזקאל לביא: גזרות האחריות הנושאים האלה מתחילות ברשויות הניקוז, שכפופות למשרד החקלאות, בפעילויות שקשורות למשרד התשתיות, בכל מה שקשור לתקציבי הביוב ולאיגום במסגרת ביוב.

יחזקאל לביא: לבסוף, הרשויות המקומיות, במסגרת תקציבי הפיתוח.

יחזקאל לביא: לצערנו, בשנה זו וברגע זה, למרות שהיו דיבורים על כך, לא אושר שום תקציב פיתוח למשרד הפנים, כדי שיחלק לאיזושהי רשות.

יחזקאל לביא: נשאר אם כך, הטיפול בנושאים האלה במסגרות אחרות.

יחזקאל לביא: ישנם פה אנשים ממשרד התשתיות, אני יודע שאצלם יש תקצוב מסוים לדברים כאלה.

יחזקאל לביא: האלה היא איך היא מחולק, וזו בעיה שביניהם.

יורי שטרן: לביוב בלבד.

יחזקאל לביא: זה לא בדיוק ביוב.

יחזקאל לביא: יש שם משהו שיכול להיות קשור לנושא של איגום המים בתוך תחומי הרשויות המקומיות.

יחזקאל לביא: בזמנו היה האירוע בפרדיס.

יחזקאל לביא: בעקבות האירוע הזה החליטה הממשלה על הקמת ועדה בראשות מנכ"ל משרד הפנים, לא משום שזה היה בתחום האחריות של משרד הפנים, אלא משום העובדה שהיה צריך לרכז כמה וכמה משרדים, והחליטו כך, כיוון שחלק מהמטלה הוטלה על הרשות המקומית.

יחזקאל לביא: מנכ"ל משרד הפנים דאז, עמרם קלג'י, נכנס לעובי הקורה.

יחזקאל לביא: הוועדה הזאת איגמה תקצוב מתאים לטובת העניין הזה, ונפתרה הבעיה שם.

דוד אזולאי: בפרדיס נעשתה עבודה יוצאת מן הכלל, יסודית, לטווח רחוק.

יורי שטרן: מבחינת הנזק שנגרם, פיצו אותם?

יחזקאל לביא: זה אני לא יודע.

צביה אפרתי: היו טיפולים בשתי מערכות.

צביה אפרתי: אחד, ניקוז נחל דליה, והיו שותפים גם הרשות לניקוז, גם מע"צ.

צביה אפרתי: היה טיפול במישור של ניקוז נחל דליה, שזה משהו שהוא במערך כמעט לאומי, כי נחל דליה הוא נחל מאוד גדול, והיה טיפול בשיקום של הכבישים בתוך פרדיס.

צביה אפרתי: אלה שתי הפעולות שנעשו במערכת של איגום תקציבים.

יורי שטרן: הכבישים היו של מע"צ?

צביה אפרתי: לא.

צביה אפרתי: ניקוז נחל דליה, משום שהוא פגע בכביש 4, היה שיתוף פעולה גם עם מע"צ, גם עם רשות הניקוז וגם עם גופים אחרים.

יורי שטרן: הנחל שלכם פוגע באיזה כביש ראשי?

יורי שטרן: לא.

יורי שטרן: משרד החקלאות, איפה אתה יכול לסייע?

צבי רהון: אם תהיה פעילות דומה לנחל דליה בפרדיס או נחל אלכסנדר בקלנסווה, אז זה יתבצע דרך האגף שלנו.

יורי שטרן: מה יכול לחייב אותך לעשות את זה?

צבי רהון: אנחנו עובדים לפי חוק, והגופים שמתחתנו זה רשויות הניקוז.

צבי רהון: הוזכר הרעיון להקים רשות ניקוז לישובים האלה.

צבי רהון: בפועל, אין סנטימטר מרובע בארץ שהוא לא תחת סמכות של רשות ניקוז.

יורי שטרן: מוסמוס שייך לקישון.

צבי רהון: יש קישון, וצפת מחוברת לקיבוץ כינרת, וישובים של הגליל המערבי לניקוז הגליל המערבי.

צבי רהון: מנכ"ל רשות ניקוז לא יכול היה להגיע, והוא מתנצל.

צבי רהון: אירוע גשם של 24 בינואר, סדר גודל של 150 מילימטר תוך מספר קטן של שעות, הוא נדיר מאוד.

צבי רהון: לפי הסטטיסטיקה של כל הנתונים הידועים עד היום, אירוע שיותר נדיר מאחת למאה שלנה.

צבי רהון: כמעט בכל שנה קורה באיזשהו מקום אירוע נדיר מאוד, לכן אנשים מתייחסים קצת בחוסר אמון.

צבי רהון: באירועים נדירים יש נזקים, וצריכים להתמודד עם הנזקים.

יורי שטרן: איך אתם יכולים באופן מיידי לפעול, באילו מישורים?

צבי רהון: הרשויות המקומיות לא העבירו בשנים האחרונות את המכסות לרשויות הניקוז.

צבי רהון: לרשויות הניקוז יש מקורות עצמיים, ויש להם מקורות שיכולים להיות מהמדינה.

צבי רהון: לצערנו, בדומה למה שנאמר על ידי משרד הפנים, משרד האוצר בשנים האחרונות לא העביר תקציבים, בגלל המדיניות של העברת הנטל על האזור, על התושבים.

צבי רהון: הפסיק התקציב הממשלתי, שהוא היה המקור העיקרי לפרוייקטים הגדולים של שנים שעברו.

צבי רהון: לכן, רשות הניקוז כמעט הייתה מנועה, לא הייתה לה יכולת כספחת לבצע - - -

יורי שטרן: הבנתי שלכל כפר יש רשות ניקוז שהוא שייך לה, אבל אין מערכות ניקוז.

ואסל טאהא: יש חלוקה של מי שייך למה, אבל אין טיפול בכלל זה עשרות שנים.

צבי רהון: הנחלים הראשיים יותר הם באחריות של רשות הניקוז.

עסאם מח'ול: מחר הגשמים שירדו בכפר סמיע, עכשיו הם עוד פעם יתנקזו לאותם בתים שהתנקזו אליהם לפני חודש?

עסאם מח'ול: הרי יש החלטות של רשות הניקוז, או אמורות להיות, לאן יתנקזו המים של אזור תעשייה חדש, של שכונה חדשה שקמה, המים האלה שהיו בדרך הטבע פונים בכיוון מסוים, הופנו לכיוון אחר, שעכשיו מתנקז לבתים של אנשים, לכבישים פנימיים, הורס אותם.

עסאם מח'ול: האם אתה מבשר לנו שמה שהיה זה מה שיהיה או שיש לנו דרך ואנחנו דנים כדי לחפש מוצא מזה.

עסאם מח'ול: איך אפשר לתת תשובה כזאת?

צבי רהון: רשות ניקוז צריכה לראות את התמונה הכוללת, לתכנן - - -

ואסל טאהא: אז תתכננו, על זה אנחנו מדברים.

ואסל טאהא: בסוף השבוע הזה יש גשם עז, מזג אויר סוער, מה נעשה?

ואסל טאהא: הבתים האלה יתמוטטו, צריכים עזרה S.O.S.

יורי שטרן: אתה איש מקצוע, אתה מכיר את המערכת.

יורי שטרן: אתם אחראים, אפשר גם לתבוע אתכם במקרים אלו או אחרים.

יורי שטרן: איפה העזרה המיידית, ואיזה סיוע אתם יכולים להגיש לטווח הארוך.

יורי שטרן: אבל קודם כל , מה באופן מיידי, כי הדברים האלה לא יכולים לחכות לפתרונות - - -

צבי רהון: ברשויות הניקוז הבטיחו לי שאם תהיה דרישה להפעלת טרקטורים לנקודות מיידיות, הפעלה של ציוד מכני כבד – הם יסייעו לרשויות.

צבי רהון: אבל זה בכספים האחרונים שעומדים לרשותם.

צבי רהון: כל רשויות הניקוז הן במצב לא שונה מהרשויות המקומיות.

מחמד אגבריה: טרקטורים יש לנו.

מחמד אגבריה: איך מונעים מהבתים האלה להתמוטט בשבוע הזה?

יורי שטרן: יש סכנת חיים לתושבים.

מחמד ח'יר: אני רואה שכל משרדי הממשלה לא אחראים, כל אחד זורק על השני.

מחמד ח'יר: אף אחד לא מעניי אותו.

מחמד ח'יר: אני מבקש הכריז על נחל פקיעין כאסון טבע.

מחמד ח'יר: אי אפשר לחיות מאסון לאסון ומגשם לגשם.

מחמד ח'יר: אני הולך לשבור כבישים עם טרקטורים כדי לפנות מים.

מחמד ח'יר: אחר כך אני צריך לתקן אותם, מי ייתן לי כסף?

יורי שטרן: את כולם מעניין, רק שלא אחראים.

חליל ח'ורי: אחרי המקרה הזה התקשרתי לכל המשרדים: משרד הפנים, משרד האוצר, משרד השיכון – אף אחד לא נתן כתובת לאן,מה לעשות.

חליל ח'ורי: אני לא יודע לאן אני יכול ללכת.

דוד אזולאי: אני חושב שמיצינו את הדיון הזה.

דוד אזולאי: אני חושב שאנחנו יכולים לשמוע את כל נציגי משרד הממשלה, שמענו.

דוד אזולאי: לזה יש טרקטור, והשני ייתן - - - אני מציע, והתייעצתי עם חברי, חבר הכנסת סלומינסקי, וזה גם על דעתו, שתהיה פניה שלנו למשרד ראש הממשלה, שתהיה יוזמה לדיון בממשלה.

דוד אזולאי: שם צריכים לתת את התקציב, והם יחליטו גם על הקמת ועדה בין-משרדית, בראשות מנכ"ל משרד הפנים או מנכ"ל משרד אחר.

דוד אזולאי: שתיים, צריכים ללכת על האפשרות ל הקמת קרן לנזקי טבע.

דוד אזולאי: שחלילה, כל פעם שיש דבר כזה, מיד יש משהו לטיפול מיידי.

דוד אזולאי: להערכתי, אלו שני הדברים שאנחנו צריכים להתמקד בהם כרגע, ואני חשוב שבכך אפשר יהיה גם לסיים את הדיון.

עסאם מח'ול: לא לפנות שיקיימו דיון וזהו, אלא להגיד שוועדת הפנים דורשת, בגלל הסכנה.

דוד אזולאי: אני לוקח את מוסמוס כדוגמה בקשר לאותם מוסדות ציבור, אני לוקח את צפת בקשר לש-3,000 ילדים.

יורי שטרן: בשעה 2:00 יהיה לנו פה מפגש עם ראשי הרשויות.

ניסן סלומינסקי: אל תעלה את זה.

ניסן סלומינסקי: צרה אחת משכיחה את חברתה.

ניסן סלומינסקי: להערכתי, זה לא רלוונטי.

ניסן סלומינסקי: יש טיפול מיידי שצריך להיות, ויש טיפול לטווח ארוך, הכוונה לפתור אחת ולתמיד את הנושא הזה.

ניסן סלומינסקי: מצד שני, גם להרוויח את המים האלוף, שמדינת ישראל צריכה כל כך.

ניסן סלומינסקי: ועדת המנכ"לים צריכה לדאוג להקציב סכום – סכום גדול – לפתרון קבוע של הנושא הזה, שלא כל שנה יצטרכו לפתור את זה.

ניסן סלומינסקי: זה כמו חלם, כל שנה משקיעים כסף, ומבזבזים אותו.

ניסן סלומינסקי: דבר שני, לתת טיפול מיידי כרגע, למה שצריך.

יורי שטרן: יש פה פתרון הנדסי, אפשר להגיד.

יורי שטרן: אני מבקש מכם לנסח את זה בצורה מדויקת, על מנת שנוכל להוציא מכתב מיד.

עסאם מח'ול: נבקש ממשרד האוצר לשלוח שמאים.

ניסן סלומינסקי: ננסח.

ניסן סלומינסקי: לאור המצב הקשה והסכנות לנפש ולרכוש כתוצאה נזקי הטבע – הצפות, דורשת הוועדה מהממשלה לקיים דיון ולהקציב סכום כסף שיפתור את הבעיה באופן קובע, ומצד שני שתיתן תרופות זמניות לנזקים שנגרמו כרגע.

ניסן סלומינסקי: ועדת מנכ"לים, בראשות מנכ"ל משרד הפנים ובהשתתפות מנכ"ל משרד האוצר ושאר משרדים הקשורים לעניין, תקבע את הקף העבודה וצורת העבודה, תוך חודש, ותמסור את כל ההחלטות שלה לוועדה, לדיון נוסף שיתקיים.

עסאם מח'ול: אני רוצה להוסיף דבר אחד, שהוא ייחודי לפקיעין.

עסאם מח'ול: מאחר שהייתי לי שיחה עם שר התשתיות בעניין.

עסאם מח'ול: יש תקציב רדום - - -

יעקב צמח: אני רוצה להתייחס, השר דיבר אתי לפני הפגישה.

יעקב צמח: כל בעיית הביוב לא תהיה בעתיד אם תיפתר בעיית הניקוז.

יעקב צמח: אחד קשור בשני.

יעקב צמח: אם המערכות קרסו, אז נכנס סחף ואבנים, זה סותם את קו המוביל, זה סותר את התחנות, וכך הלאה.

יעקב צמח: התקציב לא רדום.

יעקב צמח: בחוסן, למשל, שזאת תחנה אזורית, שמשרת את פקיעין וישובים נוספים, יש תוכנית לשיקום התחנה שמאפשרת קליטה של כמויות מים יותר גדולות.

יעקב צמח: סך הכל מדובר על חצי מיליון שקל, ואני יכול לתת אותו לרשויות האלה, ואת חלקו אפילו במענקים.

ניסן סלומינסקי: מה הכסף הזה עושה?

יעקב צמח: שדרוג שלם של התחנה, שיאפשר קליטה של כמויות גדולות יותר.

ניסן סלומינסקי: ו-500,000 שקל יספיקו?

ניסן סלומינסקי: אני לא מכיר את התחנה, אבל זה לא נראה לי סכום מספיק.

יעקב צמח: זה רק ביוב.

עסאם מח'ול: פקיעין הוא ישוב שהוא הקורבן של המים של אחרים.

עסאם מח'ול: תטילו עליה את האחריות ותנו לה את היכולות לעשות את זה.

יעקב צמח: פגשתי את ראש המועצה הרבה לפני הועדה הזאת, בלי קשר.

יעקב צמח: אנחנו יושבים על נושא ביוב בנפרד, ונמשיך לשבת.

יעקב צמח: נושא הביוב מטופל לטווח ארוך, הוא לא לטיפול מיידי.

יעקב צמח: לגבי התקציבים של המשרדים.

יעקב צמח: מי כמוכם יודע שהתקציבים הם ייעודיים, על פי חוק התקציב אף אחד מאתנו, כפקידים חרוצים ומסורים, לא מסוגל לעשות שום דבר.

יעקב צמח: לכן, ההחלטה ללכת לממשלה - כמו שהיה בפרדיס וקלנסווה - היא טובה, להביא תקציבים נוספים.

דוד אזולאי: אני רוצה לשאול את נציג משרד האוצר.

דוד אזולאי: האם זה יהיה מקובל שתהיה פניה שלנו לשר האוצר, לפחות בשלב מידי למנות שמאים, שיצאו כבר לשטח להעריך את הנזקים שנגרמו שם?

צחי שביט: כן, אני חושב שזה יהיה בסדר.

דוד אזולאי: אז אני מציע להוסיף פניה של ועדת הפנים לשר האוצר, למנות לאלתר שמאים, שייצאו להערכת הנזקים בישובים שנידונו כאן, ולכתוב את שמות הישובים.

דוד אזולאי: פקיעין, מעלה עירון, ראמה, וצפת, וגם בית ג'אן, בסדר.

דוד אזולאי: תודה רבה.