ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 76, 2003-10-07 15:00

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: אני חושב אכן שהאירוע הוא חשוב.

יורי שטרן: קודם כול אני מברך אתכם, את המועמדים לרשויות, כולל ראשי הערים המכהנים, על שמצאתם זמן בטירוף הזה של קמפיין הבחירות להגיע לאירוע שלנו.

יורי שטרן: המטרה שלנו היא למקד את נושא איכות הסביבה במפה הפוליטית העירונית של מדינת ישראל כנושא חשוב לבוחרים.

יורי שטרן: זאת המגמה בשטח ואנחנו רוצים לתת לזה מעמד של פעולה משותפת ולהוסיף את משקלה של הכנסת למה שהציבור חש מזמן, והוא שאיכות הסביבה, שמירה על הטבע, על הנוף הפתוח, על הניקיון, על כל מה שאנחנו כוללים במושג הרחב הזה "איכות הסביבה", ששמירה על זה היא ערך חשוב לתושבי מדינת ישראל.

יורי שטרן: המצב, כפי שאנחנו יודעים, הוא לא מהטובים בעולם והוא מידרדר משנה לשנה.

יורי שטרן: אנחנו חייבים לעצור את זה, ואחד הצעדים לכך הוא באמת הפיכת הנושא לנושא מרכזי בפוליטיקה, גם המקומית וגם הארצית.

יורי שטרן: לכן הברכה היא קודם כול לאלה מהמועמדים שהגיעו.

יורי שטרן: היו כאלה שהתנצלו מראש ושלחו לנו את חתימתם בפקס.

יורי שטרן: אנחנו מקבלים גם את זה ואנחנו מקווים שהחוג הזה של נאמני איכות הסביבה מקרב פעילי ציבור מקומי, ראשי הרשויות וראשי הערים, שהמעגל הזה יתרחב.

יורי שטרן: אני מודה מאוד ליושב-ראש הכנסת על שנתן את מעמדו ואת כובד משקלו לאירוע הזה, ואנחנו עדיין בפגרה, ולמרכז השלטון המקומי על שהיה שותף לאורך כל הדרך, ויהיה שותף בעשייה הזאת, וכמובן לארגון "חיים וסביבה", ארגון הגג של הארגונים ה"ירוקים", ודרכו אני מברך את כל הארגונים ה"ירוקים" שהודות להם הפוליטיקה מתחילה להתייחס ברצינות רבה יותר לנושא איכות הסביבה.

יורי שטרן: הכנסת עושה צעדים משלה, ולא רק בדיונים שהיא מקיימת.

יורי שטרן: אפשר להגיד על הכנסת הזאת הרבה דברים טובים והרבה דברים לא טובים אבל אני מבטיח לכם שזאת הכנסת "הירוקה" ביותר בתולדות המדינה.

יורי שטרן: יש בה לובי סביבתי חזק מאוד.

יורי שטרן: אנחנו מקווים שהודות לקונסטלציה הזאת נקדם את העניינים בצורה חותכת, ואולי אף אכזרית לעתים.

יורי שטרן: מעבר לזה, בהסכמה ובברכה של יושב-ראש הכנסת אנחנו הופכים את הכנסת לכנסת "ירוקה", זאת אומרת למתקן שייתן בעצמו דוגמה להתנהגות סביבתית נכונה.

יורי שטרן: אני רוצה לברך את חברי הכנסת, ולא רק את חברי הפנל שיש שלטים הנושאים את שמותיהם.

יורי שטרן: בנוסף להם, ולא פחות חשובים, נמצאים איתנו חבר הכנסת רן כהן, יושב-ראש הוועדה לענייני עובדים זרים, חבר הכנסת וחברי השותף לי לוועדת הפנים ואיכות הסביבה ניסן סלומינסקי, חברת הכנסת אתי לבני, ונציב הדורות הבאים השופט שלמה שהם, והרי כל מה שאנחנו עושים הוא באמת למעננו ולמען הדורות הבאים.

יורי שטרן: וכמובן, אחרון חביב, המשרד לאיכות הסביבה.

יורי שטרן: השרה התנצלה, היא רוצה להשתתף בדיון אך לא יכולה כי יש לה בעיות עם הגרון והיא מיוצגת על-ידי המנכ"לית שלה.

יורי שטרן: על כל פנים, לכם, למועמדים, לאלה שיחתמו על האמנה אני רוצה להגיד, זה אמנם אקט סמלי ואין לו כוח משפטי, זאת אומרת אנחנו לא נוכל לתבוע אף אחד בבתי-דין, אבל אנחנו נדאג למעקב ציבורי.

יורי שטרן: הפעילים ה"ירוקים" בכל ישוב וישוב, בכל מועצה ומועצה, בכל רשות ורשות ידאגו לדווח לנו איך אתם ממלאים את ההתחייבויות שלקחתם על עצמכם בחתימה על האמנה.

יורי שטרן: אנחנו מקבלים את החתימות שלכם כערובה לכך שאם תזכו להיות ראשי ערים או ראשי אופוזיציה או סגני ראשי ערים, בכל תפקיד שהוא תדאגו לבדוק את אותן המטרות אשר ציינו באמנה הזאת.

יורי שטרן: תודה רבה, ואני מתכבד להעביר את זכות הדיבור ליושב-ראש הכנסת, שהוא גם מה"ירוקים" ביותר שהכנסת ידעה אי-פעם.

ראובן ריבלין: ביום הכיפורים ובראש השנה אומר שליח הציבור לפני תפילת מוסף "הנני העני ממעש עומד נרעש ונפחד".

ראובן ריבלין: אני רוצה להתחיל את דבריי: הנני העני ממעש מספיק עומד כאן בפניכם בפתח כנס, שהוא חשוב ביותר אם בסופו של דבר תהיה מחויבות ציבורית.

ראובן ריבלין: אותו ציבור, ששליח הציבור מבקש לקבל ממנו תפילתו כתפילת זקן "שפרקו נאה וזקנו מגודל וקולו מעורב ונעים בדעת עם הבריות".

ראובן ריבלין: כלומר, הוא לא צריך שיהיה לו קול מי יודע מה אבל העיקר שהבריות אוהבים לשמוע את קולו.

ראובן ריבלין: מכובדי, אדוני יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, חברי ועדת הפנים, אדוני יושב-ראש מרכז השלטון המקומי בישראל, כל ראשי הערים, כל ראשי הערים המיועדים, כל מי שהציבור יחליט לבחור בו, אנשי "חיים וסביבה", אנשי כל המועצות וכל הארגונים "הירוקים".

ראובן ריבלין: אני העני ממעש בעניין זה מכהן במשך 16 שנים בכנסת ונמצא בכל הוועדות שבהן אנחנו מבקשים לעשות חסד עם ארצנו.

ראובן ריבלין: אנחנו מתגאים בה מאוד ומפתחים אותה בקצב אדיר אך לפעמים אנו שוכחים שכולנו באנו הנה ואהבנו אותה כאשר דאגנו למראיה הנווה ולאיכות החיים הבלתי מתפשר בה.

ראובן ריבלין: הייתי חבר מועצת עיר במשך 10 שנים, עיר לא קטנה כמו ירושלים.

ראובן ריבלין: אני יודע שחברי הכנסת בדרך כלל הם שמחוקקים את החוקים שקובעים את הסדרים אבל מי שבסופו של דבר צריך לשלם עבור כל אותם צרכים אלה ראשי הערים.

ראובן ריבלין: לפעמים אומרים אנו להם: תבן לא ניתן וגם שום משאבים לא נעמיד ואתם תהיו חייבים ומחויבים לעמוד בכל הדברים שאנחנו דורשים ללא פשרה.

ראובן ריבלין: זה דבר שהוא סתירה בהגדרה.

ראובן ריבלין: אני רואה פה מספר לא מבוטל של ראשי ערים שאני מבקר בעריהם.

ראובן ריבלין: אני לא רוצה לתת לאף אחד קומפלימנט שמא אחר-כך יאשימו אותי שאני נותן קומפלימנט למישהו מהמפלגה הלא נכונה או למועמד לא נכון במפלגה הכן נכונה.

ראובן ריבלין: כל הדברים האלה הם בטלים מול הצורך שלכם לעמוד באמת מול המאבק העיקרי של האזרח בישראל, וזה חיי היום-יום ואיכות הסביבה שלו.

ראובן ריבלין: עמותת "אדם טבע ודין" ערכה סקר ייחודי לקראת הבחירות לרשויות המקומיות ובו ראינו שהישראלים צורכים פחות מים מבעבר, שאיכות המים שאנחנו שותים נמוכה יותר, שהרשויות המקומיות לא תמיד עומדות בתקני מיחזור הפסולת כמתחייב בחוק.

ראובן ריבלין: מתברר עוד כי חלק מהרשויות פוגעות באיכות האוויר שתושביהן נושמים כאשר הן משתמשות בצי הרכבים שלהן בסולר זול, וכך הלאה וכך הלאה.

ראובן ריבלין: אלה הן כמובן מטלות ומשימות כבדות.

ראובן ריבלין: לפעמים ראשי הערים אומרים: אנחנו רוצים אף יותר מכם לעשות ולעזור אבל הרי אתם לא העמדתם לרשותנו את אותם דברים שהייתם צריכים להעמיד לנו.

ראובן ריבלין: אני מציע שגם אנחנו חברי הכנסת, וחברי ועדת הפנים ואיכות הסביבה בעיקר, נחתום על אמנה.

ראובן ריבלין: האמנה היא לעזור למי שעושה ועומד בכל הדרישות, כי הטבע שלנו הוא תמיד לעזור לנכשלים, ולנכשלים חשוב לעזור, בשביל זה יש משרד העבודה והרווחה (לשעבר משרד הסעד).

ראובן ריבלין: אנחנו צריכים לעודד את אותם ראשי ערים שעושים עבודתם נאמנה.

ראובן ריבלין: מי שמצליח לעשות, צריך לתת לו ביתר שאת וביתר און את כל המשאבים שאנחנו נדרשים לתת.

ראובן ריבלין: אני שמח שגם נציב הדורות הבאים נמצא איתנו כאן, השופט שהם.

ראובן ריבלין: אני חושב בהחלט שצריכה להיות ראייה חדשה בוועדת הפנים ואיכות הסביבה ובכנסת בכלל.

ראובן ריבלין: אני מברך אותך, יושב-ראש הוועדה, על האמנה שאתה יוזם.

ראובן ריבלין: אנחנו צריכים לעשות מעקב, שכל החברים הטובים שנמצאים פה ועבדו ועובדים וייבחרו פעם נוספת, או כאלה שהם חדשים מקרוב באו, ששיערום אבותינו וגם רצו בהם בוודאי, כולנו נהיה שומרי הציבור ונעקוב שמי שחותם אכן יבצע.

ראובן ריבלין: אנחנו מצידנו נצטרך להעמיד בפניהם את כל המשאבים שבלעדיהם הם לא יוכלו לעשות דבר.

ראובן ריבלין: אני מודה לכם מאוד על שבאתם לכאן.

ראובן ריבלין: אני באמת רואה בזה עבודה חשובה ושיתוף פעולה יפה בין הכנסת ובין השלטון המקומי, כפי שאנחנו נוהגים לעשות מפעם לפעם.

ראובן ריבלין: הכנסת עומדת לרשות

ראובן ריבלין: כם ללא הבדלי השקפות.

ראובן ריבלין: אני מברך את כל ראשי הערים למחנותיהם.

ראובן ריבלין: אני מודה לכם על כך שבאתם.

ראובן ריבלין: שתהיה לנו גם שנה טובה וגם שנה ירוקה.

ראובן ריבלין: תודה.

המנחה שמואל חן: תודה ליושב-ראש הכנסת, חבר הכנסת ראובן ריבלין.

המנחה שמואל חן: מרכז השלטון המקומי היה שותף מלא לכינוס הזה והוא גם שמנווט את הרשויות המקומיות בעת קמפיין הבחירות.

המנחה שמואל חן: אני מבקש להזמין את מר עדי אלדר, יושב-ראש מרכז השלטון המקומי לדברי פתיחה.

עדי אלדר: ליושב-ראש הכנסת ידידנו – הוא באמת ידיד של הרשויות המקומיות – חבר הכנסת ראובן ריבלין, ליושב-ראש ועדת החינוך והתרבות של הכנסת חבר הכנסת אילן שלגי, לחבר הכנסת לשעבר יוסף תמיר, ולמי שבעצם עומד מאחורי כל הכינוס הזה, שדחף למרות כל מיני ספקות שהעלינו על העיתוי אך הוא לא ויתר, ואני אומר את זה לזכותו, חבר הכנסת יורי שטרן יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת.

עדי אלדר: כשאני רואה את כל מי שיושב כאן אני אומר לך: יישר כוח על היוזמה ועל הדחיפה.

עדי אלדר: אני חושב שזה דבר יפה מאוד, דווקא כשאנחנו עומדים ממש בישורת האחרונה לקראת הבחירות המקומיות לעשות כנס כזה.

עדי אלדר: חבריי ראשי הערים שהגיעו והמועמדים הטוענים לכתר שכולם מצאו זמן דווקא ביום כזה להגיע לכאן, חברי הכנסת, אנשי איכות הסביבה, מנכ"לית המשרד לאיכות הסביבה וכולם.

עדי אלדר: נושא איכות הסביבה הוא נושא שמרבים לדבר עליו אבל לא עושים מספיק.

עדי אלדר: זה נושא חביב מאוד, ואני לא חושב שאיזה מועמד יקום ויגיד שהוא נגד איכות הסביבה.

עדי אלדר: ככל שאנחנו מתקדמים עם השנים נושא איכות הסביבה הופך להיות אחד הנושאים הכי חשובים בחיינו.

עדי אלדר: קודם כול, המדינה הולכת ונעשית צפופה.

עדי אלדר: לפי הסטטיסטיקה אני חושב שאנחנו המדינה הצפופה ביותר בעולם, במיוחד אם ניקח בחשבון שהאזרחים מצטופפים באזור המרכז בעיקר, ופחות באזור הגליל והרבה פחות בנגב.

עדי אלדר: אנחנו מוצאים את עצמנו במדינה שלאט לאט הופכת לגוש בטון גדול וענק.

עדי אלדר: מי שיצא לו לטוס מעל שמי הארץ ראה בבירור עד כמה החיים במדינה שלנו צפופים ולוחצים.

עדי אלדר: איכות הסביבה בעיני זה לא רק ניקיון הרחוב והמדרכה או פינוי האשפה, שרבים נוטים לחשוב שזה איכות הסביבה.

עדי אלדר: במושג "איכות סביבה" לדעתי כלול עולם ומלואו.

עדי אלדר: כלול בזה חינוך, תחבורה, ריאות ירוקות, מיחזור – הכול קשור בעצם לאיכות הסביבה.

עדי אלדר: אני אתייחס לכמה נושאים, ברשותכם.

עדי אלדר: קודם כול אדבר על נושא שהוא כואב מאוד.

עדי אלדר: נכון שהחורף הקודם היה חורף מבורך וירדו בו הרבה גשמים ולכן איכשהו דחקנו את נושא המים מסדר היום הלאומי.

עדי אלדר: תשימו לב, אף אחד לא אמר לנו לייבש את הגינות ואת הפארקים ולא היינו צריכים להילחם אבל הנושא הזה קיים כל הזמן.

עדי אלדר: היום במדינת ישראל, ואנחנו מחשיבים את עצמנו למדינה מתקדמת בעולם, בנושא איכות המים ובעיקר בטיפול במי השופכין לדעתי אנחנו דומים למדינה בעולם השלישי.

עדי אלדר: אנחנו לא עושים מספיק.

עדי אלדר: תראו את נחלי הביוב שזורמים במדינה ולא מטופלים, שפוגעים באיכות החיים, אם בחלחול למי התהום ופגיעה במשאב הכי חשוב לנו, במים, ואם ביצירת יתושים שגורמים למחלות ואף למוות של בני אדם.

עדי אלדר: עדיין מדי קיץ עולה למשל קדחת הנילוס לכותרות.

עדי אלדר: הנושא הזה של טיהור מי השופכין דורש טיפול יסודי ומעמיק במדינת ישראל.

עדי אלדר: אנחנו כחברה לדעתי לוקים בטיפול בעניין הזה, לא עושים מספיק, לא מספיק כופים את החוק על הנבחרים, על אלה שלא שמים יד ומרוויחים זמן וממשיכים לזהם את מי התהום ומזהמים גם את הים התיכון.

עדי אלדר: בעצם אנחנו מזהמים דרך זה את כל אורחות חיינו.

עדי אלדר: בעיני נושא הטיפול במי השופכין של המדינה בא הרבה לפני מיחזור ולפני דברים נוספים שאנחנו מדברים עליהם.

עדי אלדר: יש לנו בעיה קשה מאוד בנושא.

עדי אלדר: איכות סביבה ברשויות מקומיות היא לא רק איכות סביבה ברשות עצמה אלא הרשויות קשורות זו בזו.

עדי אלדר: ראש עיר יכול להיות ראש עיר מצוין בתחום שלו, לדאוג לניקיון ולכל מה שקשור באיכות סביבה אבל אם עיר שכנה לא מטפלת במכלול הנושאים הקשורים לאיכות סביבה זה כאילו שהוא לא עשה דבר.

עדי אלדר: כי עשן ממזבלה מעשנת מגיע לעיר שלו, העשן מגיע לכל מקום, והיתושים מגיעים לכל מקום ולא מבדילים בין עיר לעיר.

עדי אלדר: אני אומר לחבריי ראשי הערים שיושבים כאן וגם לחברי הכנסת ולמשרד לאיכות הסביבה, אנחנו צריכים לחשוב ביחד איך נוכל לחזק את היחידות הסביבתיות, את מי שצריך בעצם לקשור את הערים ביחד, כל אחת לסביבה שלה; איך אנחנו מטפלים יחד במפגעים סביבתיים ולא כל אחד לעצמו.

עדי אלדר: יושב-ראש הכנסת הזכיר את עניין התקציבים.

עדי אלדר: לצערי המשרד לאיכות הסביבה קיצץ לאחרונה כמדומני בתקציבים של היחידות הסביבתיות, של מי שאמור בעצם לשמור ולפקח על הנושאים שכל-כך חשובים לנו בחיי היום-יום.

עדי אלדר: לגבי זכות הציבור לדעת: חייבת להיות שקיפות מלאה בכל נושא הקשור לאיכות הסביבה.

עדי אלדר: אני חושב שצריך לחייב את כל הערים והמועצות במדינת ישראל לפרסם מדי שבוע בשבוע או פעם בשבועיים את איכות המים ואיכות האוויר שאנחנו נושמים, שתהיה שקיפות של כל מה שנעשה באיכות הסביבה במדינת ישראל.

עדי אלדר: אני אומר את זה לכל עיר ולכל ישוב.

עדי אלדר: רק כך נוכל להביא למודעות את נושא איכות הסביבה במדינת ישראל.

עדי אלדר: לסיום, שר הפנים לא נמצא כאן אבל אני רוצה להציע למשרד הפנים, ברשויות המקומיות יש לנו ועדות חובה וועדות רשות.

עדי אלדר: ועדת איכות הסביבה ברשות מקומית היא לא ועדת חובה אלא רק ועדת רשות.

אילן שלגי: גם ועדת חינוך ברשות מקומית היא עדיין לא חובה וצריך לתקן את זה.

אילן שלגי: יש אבסורדים.

עדי אלדר: אנחנו עוסקים היום באיכות הסביבה.

עדי אלדר: אני מציע לשר הפנים – ואולי ועדת הפנים ואיכות הסביבה תוכל לקדם את זה – לקבוע כי ועדת איכות הסביבה ברשות מקומית היא ועדת חובה.

עדי אלדר: כך נוכל להעלות במדרגה נוספת את נושא איכות הסביבה.

עדי אלדר: תודה לכולם.

יורי שטרן: אנחנו נעשה את זה במשותף עם ועדת החינוך והתרבות.

יורי שטרן: יושבים פה שלושה ראשי ועדות: ועדת החינוך והתרבות בראשות חבר הכנסת אילן שלגי, ועדת המדע והטכנולוגיה בראשות חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך, הוועדה לבחינת בעיות העובדים הזרים בראשות חבר הכנסת רן כהן וחברת הכנסת לאה נס יושבת-ראש ועדת המשנה לאיכות הסביבה של ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

ראובן ריבלין: אני מבקש להתנצל בפניכם על שאני נאלץ לעזוב.

ראובן ריבלין: אני כמובן אחתום על האמנה.

יורי שטרן: אנחנו נפטור את יושב-ראש הכנסת מהצורך לבוא שנית ואני מציע שאנחנו נעשה במעמד חגיגי את טקס החתמתו על האמנה.

יורי שטרן: כל מי שיחתום יצולם ויוכל להשתמש בצילום כרצונו.

יורי שטרן: (יושב-ראש הכנסת חותם על האמנה)

המנחה שמואל חן: תודה ליושב-ראש הכנסת, חבר הכנסת ראובן ריבלין שכיבד אותנו בנוכחותו באירוע.

המנחה שמואל חן: יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת הזכיר את כל חברי הכנסת שהוזמנו והגיעו אבל באמת חשוב לי לציין שהיתה היענות יפה מאוד של כל חברי הכנסת, כולל יושבי-ראש ועדות, כמו חברת הכנסת לאה נס יושבת-ראש ועדת המשנה לאיכות הסביבה, חבר הכנסת אילן שלגי יושב ראש ועדת החינוך והתרבות, חברת הכנסת מלי פולישוק יושבת-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה.

המנחה שמואל חן: לשמחתי כולם אכן נענו.

המנחה שמואל חן: תודה למר עדי אלדר על דברים מעשיים מאוד שהוא אמר שנוגעים לכל הנוכחים כאן.

המנחה שמואל חן: באוגוסט 2002 התקיימה ביוהנסבורג "פסגת כדור הארץ".

המנחה שמואל חן: כמה חודשים לאחר מכן ממשלת ישראל קיבלה החלטה על קידום אסטרטגי לפיתוח בר-קיימא.

המנחה שמואל חן: בין השאר ההחלטה אומרת: "מדיניות ממשלת ישראל תתבסס על עקרונות של התנהלות פיתוח בר-קיימא.

המנחה שמואל חן: המשרד לאיכות הסביבה יהיה המשרד העיקרי שיופקד על יישום החלטה זו גם ברשויות המקומיות.

המנחה שמואל חן: " אנו מקווים כי גם הרשויות המקומיות יאמצו עקרונות אלה וכי המועמדים הנמצאים איתנו כאן יפנימו נושאים אלה ויפעלו ליישמם לאחר הבחירות.

המנחה שמואל חן: אני מתכבד להזמין את מנכ"לית המשרד לאיכות הסביבה, ד"ר מיקי הרן, לדברי ברכה.

מיקי הרן: אחר-צהרים טוב.

מיקי הרן: אני מבטיחה לקצר בדבריי.

מיקי הרן: קודם כול, אני רוצה לשלוח לכם את ברכתה של השרה.

מיקי הרן: אין ספק שהיא היתה רוצה מאוד להיות באירוע החשוב הזה אך נבצר ממנה ואני ממלאת את מקומה.

מיקי הרן: אני רוצה לומר תודה מיוחדת לחבר הכנסת יורי שטרן, יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, שעוזר לנו, יחד עם חברי הכנסת, לקדם בוועדה שלו נושאים חשובים מאוד, שרובם ככולם הם איכות סביבה.

מיקי הרן: על הפרק עומד כעת חוק החופים שהוא חשוב מאין כמוהו, חשוב גם לחלק מהרשויות המקומיות; מר עדי אלדר יושב-ראש מרכז השלטון המקומי – אני אתייחס לדברים שהוא אמר, לחלק מהם לפחות.

מיקי הרן: אין ספק שאנחנו משתפים פעולה בנושאים של איכות הסביבה וחשוב לנו מאוד לדעת שמי שיושב בתפקיד יושב-ראש מרכז השלטון המקומי מכיר בערך של איכות הסביבה; חבר הכנסת לשעבר יוסף תמיר; אנשי הארגונים הירוקים; כמובן כל יתר חברי הכנסת; כל המוזמנים.

מיקי הרן: אנחנו נמצאים פה באירוע שהוא מאוד-מאוד חשוב.

מיקי הרן: בנושאים של איכות הסביבה פעמים רבות אנחנו נוטים להסתכל על מה שקורה בעולם כי זה כמו כדור בדולח שמראה לנו מה אולי יהיה בתחום שלנו בעוד כמה שנים היות וחלק ממדינות העולם מתקדמות לפנינו בתחומים האלה של איכות הסביבה.

מיקי הרן: אנחנו סבורים שהחתימה על אמנות, ובעיקר לרשויות מקומיות, היא בעלת חשיבות ראשונה במעלה משום שמדינה לא יכולה לקדם את הנושאים של איכות הסביבה אך ורק בעזרת חוקים ובעזרת המשרד לאיכות הסביבה.

מיקי הרן: זה בלתי אפשרי, בשום מקום בעולם זה לא קורה כך.

מיקי הרן: בבחירות שהתקיימו לא מכבר לראשות עיריית חיפה היינו עדים לכך שחלק מהנושאים שעלו על הפרק היו נושאים של איכות הסביבה.

מיקי הרן: זאת הדרך הנכונה, זה מה שקורה בעולם כולו ברמה של הרשות המקומית, ברמה של האזרחים.

מיקי הרן: זה המקום שבו צריך להתבצע חלק חשוב מהפעילות בתחום איכות הסביבה.

מיקי הרן: גם אנחנו במשרד לאיכות הסביבה עשינו באוגוסט סקר.

מיקי הרן: רצינו לראות מה המודעות של האזרחים בנושאים שאנחנו מקדמים אותם, האם המודעות עלתה או לא עלתה.

מיקי הרן: מדי פעם אנחנו עושים סקר כזה.

מיקי הרן: בסקר באוגוסט ראינו שבממוצע הנושא של איכות סביבה הוא שני בחשיבותו עבור התושבים.

מיקי הרן: בערים כמו תל-אביב נושא איכות הסביבה היה הראשון בחשיבותו אבל ברוב הערים נושא איכות הסביבה היה הנושא השני בחשיבותו.

מיקי הרן: פירקנו את הנתונים כי רצינו לראות מה זה אומר "איכות סביבה" כי זה באמת נושא קצת גדול, וכפי שאמר מר עדי אלדר מכיל בתוכו עולם ומלואו, עשרות נושאים.

מיקי הרן: הסתבר שהאזרחים פונים בעיקר לאותם נושאים שלפי דעתם רשות מקומית היא זאת שיכולה לקדם אותם.

מיקי הרן: הם ציינו במקום הראשון ניקיון – זה לא הפתיע אותנו, את זה אנחנו רואים תמיד – אך במקום השני היה פארקים ושטחים פתוחים שזה לפי דעתי שינוי גדול מאוד.

מיקי הרן: זה בפירוש מעיד על כך שאנשים מבינים שאם אנחנו לא נטפל היום בנושא השטחים הפתוחים אי אפשר יהיה לחזור אחורה.

מיקי הרן: זה קיבל את אחד המקומות הגבוהים ביותר, במידה רבה להפתעתנו.

מיקי הרן: ואחר-כך כמובן נושאים כמו רעש וזיהום אוויר, כאשר בערים כמו הקריות או תל-אביב וגם ברמת חובב ובבאר-שבע הנושא של זיהום אוויר קיבל מקום חשוב יותר, וזה לא מפתיע בגלל הסיבות הסביבתיות.

מיקי הרן: במילים אחרות, האזרחים שלנו מכירים, מודעים, הנושאים האלה חשובים להם, אולי במידה מסוימת לפעמים יותר מאשר לנבחרי הציבור.

מיקי הרן: ולכן חשובה מאוד החתימה על האמנה הזאת, בהנחה שכולנו כמובן גם נקיים את מה שכתוב באמנה.

מיקי הרן: המשרד לאיכות הסביבה קבע את אג'נדה 21 כעשרת הדברים החשובים ביותר ואני מקווה שאלה הדברים שיאומצו ואיתם יתקדמו.

מיקי הרן: הייתי רוצה להתייחס לחלק מהדברים שהוזכרו פה, מעבר לסקר, בנושא היחידות הסביבתיות.

מיקי הרן: המשרד לאיכות הסביבה מכיר בחשיבות היחידה הזאת ולכן למרות הקיצוץ הבלתי נמנע שהיה השנה בתקציב שלנו, בסדר גודל של 80%, החלטנו שבשנה הבאה אנחנו לא נקצץ בה.

מיקי הרן: כמו שאתם יודעים עושים קיצוץ רוחבי אבל רוב התקציבים הם לא ניידים אז זה יוצא מהתקציב שאותו אפשר לחלק.

מיקי הרן: המשמעות היא שזה יבוא לצערנו על חשבון דברים אחרים, אני מקווה שלא על חשבון האכיפה.

מיקי הרן: לידיעתכם, כ-20 ראשי רשויות נמצאים היום בחקירות במשרד לאיכות הסביבה וזה רק כעת, בעבר היו גם אחרים.

מיקי הרן: אני מציינת את זה כדי להזכיר שלא תמיד הכול כל-כך ורוד וטוב.

מיקי הרן: זה גם לא בהכרח דבר כל-כך רע, פעמים רבות חקירות כאלה מסתיימות בסופו של דבר בהסדרה ובהבנה.

מיקי הרן: אני חושבת שהרשויות המקומיות היו יכולות לקדם עוד חוקי-עזר.

מיקי הרן: ייכתב חוק-עזר לדוגמה וכל הרשויות המקומיות יאמצו אותו כדי שלא נהיה במצב שברשות אחת יהיה חוק בנושא רעש ואילו ברשות אחרת לא יהיה חוק כזה.

מיקי הרן: כדאי מאוד שהרשויות תאמצנה לעצמן עד כמה שאפשר חוקי-עזר באיכות הסביבה וניהול על-פי עקרונות איכות הסביבה – את ה"איזו 14,000".

מיקי הרן: יש כבר כמה רשויות שעשו את זה וכנראה שזה מוצלח מאוד ועובד נכון.

מיקי הרן: דיברו כאן על זכות הציבור לדעת.

מיקי הרן: אני חושבת שבנושא הזה כדאי באמת לקחת דוגמה מהמשרד לאיכות הסביבה.

מיקי הרן: הפעילות שלנו, רובה ככולה, כל ההיתרים, כל הנתונים, כל הנתונים על האנטנות הסלולריות, הכול נמצא באתר של המשרד לאיכות הסביבה.

מיקי הרן: זאת המדיניות שלנו ואנחנו משתדלים להעלות כל נושא ונושא אל האתר שלנו.

מיקי הרן: אני חושבת שזה נושא שכדאי לרשויות המקומיות לקדם.

מיקי הרן: אני אסיים את דבריי ואאחל לראשי הרשויות המכהנים, למועמדים, לכולם הצלחה והמשך פעילות בנושאים של איכות הסביבה, בין אם הם ימשיכו בתפקידם ובין אם לאו.

מיקי הרן: הנושא הזה חשוב וניתן לתקוף אותו מהרבה מאוד כיוונים.

מיקי הרן: תודה רבה.

המנחה שמואל חן: יש מי שנדמה לו כאילו בין עקרונות הפיתוח והקיימוּת חייבת להיות התנגשות עקרונית.

המנחה שמואל חן: אנחנו שואלים, האומנם?

המנחה שמואל חן: אני מתכבד להזמין את יושב-ראש ארגון "חיים וסביבה" ד"ר דב חנין, כדי לברך ולהציג בקצרה את השקפתו על השאלה הזאת ומתוך ראיית עתיד הרשויות המקומיות בשנים הקרובות.

המנחה שמואל חן: אני אטול עוד 20 שניות מזמנך ואודה לכל המתנדבים מ"חיים וסביבה" שסייעו בהרמת האירוע הזה.

המנחה שמואל חן: בהזדמנות זאת אני רוצה להודות גם לאומנים שסייעו בכתיבת האמנה, ידידי שנמצא כאן, הד"ר לפילוסופיה יהודית עשהאל בן-אור, ואמי מורתי שעיטרה את האמנה.

4416: גבירותי ורבותי חברי הכנסת, יושב-ראש מרכז השלטון המקומי, נציב הדורות הבאים, מנכ"לית המשרד לאיכות הסביבה, עמיתיי בארגונים הסביבתיים, ראשי הערים והמועמדים לרשויות הערים.

4416: משהו מתחיל לקרות לנושאים הסביבתיים אצלנו, משהו מתחיל לקרות.

4416: במשך שנים רבות מאוד הנושאים הסביבתיים היו דחוקים לגמרי לפינה.

4416: אבל אם נסתכל על השנה האחרונה נראה כמעט בכל שבוע כותרות של עיתונים בנושאים סביבתיים, כמעט בכל שבוע נראה כתבה במהדורות החדשות של הטלוויזיה בנושאים סביבתיים.

4416: בכל סקר שמתפרסם – וגברת הרן הזכירה אחד מהם – נראה עלייה ברורה במודעות הציבור הישראלי לנושאים סביבתיים.

4416: משהו קורה.

4416: קודם כול קורה דבר רע, קודם כול קורה דבר מדאיג.

4416: אבל קורה גם משהו חיובי.

4416: איזה דבר רע קורה?

4416: המשבר הסביבתי שאנחנו עוברים הולך ומעמיק.

4416: אנחנו לא מדברים היום על בעיות סביבתיות פה ושם, בעיות נקודתיות.

4416: אנחנו מדברים על משבר סביבתי לרוחב כל הגזרה.

4416: כשאנחנו מדברים על סביבה אנחנו לא מדברים על סוגייה של מותרות, למי שכבר גמר לפתור את הבעיות החשובות של החיים ומתפנה לעסוק בזוטות.

4416: אנחנו עוסקים בבעיה גדולה, אנחנו עוסקים בעניין של חיים ומוות קודם כול.

4416: כאשר בגוש דן 1,100 איש ואישה מתים מדי שנה מזיהום אוויר אנחנו מדברים על בעיה שהיא קטלנית יותר מאשר בעיות אחרות שאנחנו עוסקים בהן הרבה יותר.

4416: וכאשר אנחנו בארץ כל-כך קטנה וצפופה – ומר אלדר הזכיר את זה קודם, צפונית לבאר-שבע אנחנו כבר צפופים יותר מאשר הולנד – מי שלא מתגורר בגוש דן לא יכול להתנחם.

4416: יש לנו נתונים שבפרמטרים מסוימים זיהום האוויר במודיעין או בירושלים גרוע יותר מאשר בגוש דן, וגם מי שהרחיק לקריית טבעון למרבית הצער לא יכול לנשום אוויר טבעי.

4416: התקרית של ערב יום כיפור מלמדת על כך פעם נוספת.

4416: יש אצלנו עלייה מדאיגה מאוד בתחלואה ובתמותה ממחלות סרטן.

4416: זה לא נובע מהזדקנות האוכלוסיה.

4416: את העלייה הזאת בתחלואה ובתמותה מסרטן אנחנו רואים בכל קבוצות הגיל, גם אצל צעירים.

4416: ההסבר לעלייה בתחלואה ובתמותה מסרטן גם לא נובע מהצטרפות של קבוצות אוכלוסיה שמגיעות מאזורים שתמונת המחלות בהן היא שונה.

4416: אנחנו רואים את העלייה הזאת גם בקרב ילידי הארץ, אנחנו רואים את העלייה הזאת גם בקרב ערבים, בקרב אנשים שלא היו בצ'רנוביל.

4416: אחרי שההסברים האלטרנטיביים האלה נשללים אנחנו חוזרים למשתנים הסביבתיים כמסבירים את התופעה המדאיגה הזאת של עלייה בתחלואה ובתמותה מסרטן, משתנים כמו מים, אוויר, איכות המזון שאנחנו אוכלים, אורח החיים שלנו.

4416: אז יש דברים מסוכנים ויש דברים מדאיגים.

4416: הדבר החיובי הוא שהציבור הישראלי מתחיל להבין שסביבה איננה רק פרחי בר, עם כל החשיבות של פרחי הבר.

4416: סביבה היא קודם כול בני אדם, סביבה היא הבריאות שלנו, סביבה היא החיים שלנו, סביבה היא העתיד שלנו וההווה שלנו.

4416: כשאנחנו מדברים על סביבה אנחנו מדברים על עצמנו.

4416: הציבור התחיל להבין את זה ואני חושב שהגיע הזמן שגם המערכת הפוליטית תבין את זה: בכנסת – והתחילה פעולה בכנסת, בממשלה – והוזכרה החלטת הממשלה, אני מקווה שהיא גם תתבצע, ובשלטון המקומי.

4416: המשבר הסביבתי הוא משבר קשה.

4416: תהליך ההרס של הסביבה שלנו הוא תהליך מהיר מאוד.

4416: דיברנו על זיהומים, דיברנו על בריאות.

4416: מהפכת הפירבור יש לה השלכות סביבתיות קשות מאוד, לא רק בחיסול השטחים הפתוחים אלא גם בפגיעה באיכות החיים של אלה שגרים בערים, במרכזי הערים, במרכזי הישובים הגדולים יותר.

4416: אז המשבר הוא קשה והוא מסוכן והוא מהיר, אבל המשבר הזה איננו גזירת גורל.

4416: הוא קשור לדפוס שבו אנחנו בחרנו להתנהג ובו אנחנו בחרנו לנהל את החברה שלנו ואת הארץ שלנו – להרוס את הסביבה שלנו ולצרוך את הסביבה שלנו במקום לקיים אותה ולהתקיים בתוכה.

4416: החשיבה הסביבתית החדשה לא מתנגדת לפיתוח.

4416: היא מציעה מודל אחר של פיתוח, זה המודל שזוכה לכינוי "קיימוּת" (sustainability).

4416: קיימוּת היא מודל שיש לו יותר ויותר תמיכה בעולם – ועידת ריו 1992, ועידת יוהנסבורג 2002.

4416: זה רעיון שזמנו הגיע, והגיע הזמן שהוא יגיע גם אלינו.

4416: במרכז רעיון הקיימוּת, כפי שאומר חתן פרס נובל לכלכלה אמרטייה סן (Amartya Sen), ההבנה שהמפתח לאיכות החיים איננו בהאצה של המירוץ הצרכני שבו אנחנו קונים יותר וזורקים יותר ומבזבזים יותר ומייצרים יותר בשביל להרוויח יותר.

4416: המפתח לאיכות החיים הוא בשימוש יעיל, חסכוני ונבון במשאבי הסביבה שלנו, תוך חלוקה צודקת של מה שאנחנו מסוגלים לייצר.

4416: צדק סביבתי הוא הרעיון שמחבר נושאים סביבתיים וחברתיים לתפיסה הזאת של הקיימוּת.

4416: כי זקנים וילדים ונשים ועניים ותושבי שכונות וערבים נפגעים יותר מהמפגעים הסביבתיים.

4416: Local agenda 21 – "סדר יום מקומי למאה ה-21" – הוא אחד מתחומי ההתפתחות המעניינים ביותר של החשיבה הסביבתית.

4416: הזירה המקומית, גם בישראל, צריכה להיות ותהיה זירה של התמודדות קריטית עם הנושאים הסביבתיים.

4416: הבוחר הישראלי מתחיל להתייחס לנושאים הסביבתיים כשהוא בא להחליט למי להצביע בבחירות המקומיות – לזיהום אוויר, לתחבורה ציבורית זולה ויעילה, לשטחים הפתוחים, לחוף הים, לפארקים, לגינות המשחק, לזיהום מי השתייה.

4416: זה שינוי חשוב.

4416: עשרות ארגונים סביבתיים מקומיים, עשרות יוזמות סביבתיות פרוסות היום בכל רחבי הארץ.

4416: השלטון המקומי יכול וצריך להיות מפתח של השינוי.

4416: אני מאחל לכולנו לא רק חתימה טובה אלא גם עשייה טובה.

4416: בהצלחה לכולנו.

המנחה שמואל חן: תודה רבה.

המנחה שמואל חן: אחרון הדוברים במסגרת דברי הפתיחה והברכה, אחרון חביב נשיא "חיים וסביבה" חבר הכנסת לשעבר יוסף תמיר.

המנחה שמואל חן: יוסף היה מקים השדולה הראשונה לאיכות הסביבה בכנסת ואחר-כך כיהן כיושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת לאחר שנבחר פה אחד לתפקיד.

המנחה שמואל חן: יוסף הקים את ארגון "חיים וסביבה", ארגון גג של ארגוני הסביבה בישראל כבר לפני למעלה מ-25 שנים ומאז ועד שנת 2000 שימש כיושב-ראש הארגון בהתנדבות.

המנחה שמואל חן: מאז שנת 2000 ועד היום מר יוסף תמיר משמש כנשיא פעיל מאוד של "חיים וסביבה".

המנחה שמואל חן: בבקשה.

יוסף תמיר: כבוד יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כבוד יושב-ראש מרכז השלטון המקומי, ראשי ערים, חברי כנסת, מוריי ורבותיי, מאז שנות הכנסת השישית הפכה מעורבות בית המחוקקים בהגנה על סביבת האדם בישראל לקרן אור באפלה האקולוגית-סביבתית שאפיינה את המתרחש בישראל כבר אז, לפני 40 שנה.

יוסף תמיר: המפנה היה כרוך בשכנוע, המלווה בהתארגנות על מנת לבלום את ההתפשטות של המפגעים, הבלתי הפיכים בחלקם הגדול, שפגעו בנוף הארץ, במקורות הטבע הנדירים שלנו ובאימת הזיהומים שהחלו להופיע בכל חומרתם.

יוסף תמיר: צעדיי הראשונים לפני 40 שנה היו בניסיון למנוע את הקמת תחנת הכוח רידינג ד' בלב לבו של גוש דן ההולך ומתפשט ומתעבה באוכלוסיה צפופה.

יוסף תמיר: מי עמד מאחורי הקמת רידינג ד'?

יוסף תמיר: ראשי הערים של תל-אביב, מרדכי נמיר ז"ל ויהושע רבינוביץ.

יוסף תמיר: מי הפעיל אותם?

יוסף תמיר: הסתדרות העובדים הכללית או קבוצת שרגא נצר.

יוסף תמיר: מי הפעיל את אלה?

יוסף תמיר: עובדי חברת החשמל שלא רצו לנסוע 30 קילומטר דרומה בחולות שבין תל-אביב ואשדוד אם התחנה תוקם שם.

יוסף תמיר: ומשלא הצליחו, במידה רבה להפתעת הציבור בתל-אביב דאז, החליטה ממשלת לוי אשכול לחוקק חוק מיוחד כדי לבנות את התחנה הזאת.

יוסף תמיר: אז אנחנו הקימונו בכנסת את השדולה הראשונה שהקיפה 8 סיעות כנסת ובלתי מפלגתיים והכשילה את העניין.

יוסף תמיר: שתי ועדות עסקו בנושא במשך שנים, ועדת הפנים וועדת הבריאות.

יוסף תמיר: החצייה של הנושא הסביבתי הבין-מפלגתי הזה הביאה להתקוממות הכנסת.

יוסף תמיר: בחצות לילה של אחד הימים האחרונים לפני הבאת הנושא הזה לקריאה שנייה ושלישית זימן יושב-ראש הקואליציה ישיבה דחופה בה הופיעו כמה שרים, וביניהם משה קול שהיה שר הפיתוח ואחרים וכפו משמעת סיעתית כדי להביא לידי הכרעה בקריאה השנייה והשלישית.

יוסף תמיר: למרות זאת, 32 הצביעו בעד החוק ו-28 נגדו.

יוסף תמיר: כשאני הבאתי בפני סיעתי אני בכנסת בעיות כמו שראיתי אותן לנכון באותם ימים, על הלחץ הסביבתי האורבני המתפשט ועל המצב של הכנרת שהיתה נתונה כבר אז בסכנה, אמרה לי הגברת אסתר רזיאל-נאור ז"ל, יושבת-ראש הסיעה: אני לא מבינה אילו נושאים חבר הכנסת הצעיר הזה מביא בפנינו.

יוסף תמיר: מה שייכת הכנסת לכנרת ומה עניין הכנרת אל הכנסת?

יוסף תמיר: לא פחות חמורה היתה תגובת הקואליציה הרחבה לנושאים אחרים.

יוסף תמיר: אני לא אמנה אותם עכשיו.

יוסף תמיר: אבל בסופו של דבר הדיון התכוף בנושאים הסביבתיים קיבל ממדים מסוימים, אם כי מזעריים מאוד.

יוסף תמיר: אם תשאלו אותי היום, אחרי 40 שנה, אם התחדשו הדברים לטובה או התפתחו לרעה, קשה לי להשיב.

יוסף תמיר: אם היום ראש עירייה בדרום הארץ מצדד בהקמת תחנת כוח פחמית בנימוק שזה יעסיק יותר עובדים וייתן יותר פרנסה, הוא למעשה חוזר על מעשה נמיר ורבינוביץ בעניין רידינג ד'.

יוסף תמיר: אם אני אסיק את המסקנה הנכונה, שום דבר לא השתנה.

יוסף תמיר: הרבה דַבֶּרֶת, הרבה הכרזות, הרבה סיכומים, הרבה חתימות על כרוזים.

יוסף תמיר: לפני עשר שנים חתמתי בבית הנשיא על מנשר דומה.

יוסף תמיר: מישהו זוכר אותו?

יוסף תמיר: הדבר הביא אותי באותם ימים לחפש מוצא והקימותי את הוועדה העל-סיעתית של קרוב ל-25 חברי כנסת, ביניהם ערבים – מר תאופיק טובי היה חבר יחד עם מר פרוש.

יוסף תמיר: הנושא הסביבתי הפך להיות נושא על-מפלגתי א-פוליטי השייך לכלל הציבור, שעוסק בענייני הציבור נאמנה.

יוסף תמיר: תחת לחץ הפעילות הזאת הקימונו את הוועדה – קראנו לה "שֶדֶל", "שֶדֶל חברי הכנסת".

יוסף תמיר: ואז קיבלתי הודעה מהוועדה הלאומית לשפה העברית ואמרו לי ש"שֶדֶל" זה לא מילה עברית נכונה וצריך לקרוא לזה "שדולה".

יוסף תמיר: כך נולדה השדולה הראשונה בישראל.

יוסף תמיר: חבר הכנסת משה ברעם היה אז ראש הקואליציה.

יוסף תמיר: הוא הושפע מהפעילות של הוועדה הזאת וביקש ממני שאני אציע איזה מוצא כיצד לשלב את הכנסת בפעילות הסביבתית.

יוסף תמיר: הרעיון היה שתקום ועדה אד-הוק – לא ועדת כנסת סמכותית – בנושא הסביבתי.

יוסף תמיר: מר ישראל ישעיהו, יושב-ראש הכנסת, קרא לה "ועדת סביבה (אקולוגיה)".

יוסף תמיר: אחרי תקופה מסוימת עשיתי מאזן של הנושא הסביבתי.

יוסף תמיר: אני אמנה את הנושאים בראשי פרקים.

יוסף תמיר: הבעיה הראשונה היתה הקניית התודעה הציבורית לציבור הרחב.

יוסף תמיר: אני חושב שהצלחנו בכך מאוד-מאוד.

יוסף תמיר: התודעה הציבורית הרחבה הביאה לכנס הנפלא שמתקיים פה היום.

יוסף תמיר: החינוך הסביבתי הפך להיות נכס של מוסדות החינוך לסוגיהם, מהנמוכים ועד הגבוהים ביותר.

יוסף תמיר: אנחנו פרצנו פירצה רצינית בטלוויזיה שהתכחשה לחלוטין לנושא הסביבתי.

יוסף תמיר: העיתונאי מיקי רוזנטל ניפץ את חומת ההתעלמות והניכור לבעיות הסביבה ברשתות הטלוויזיה בסרטי הבולדוג המפורסמים שלו.

יוסף תמיר: בארץ קמו למעלה מ-100 עמותות של מתנדבים למען הסביבה שבהן עשרות אלפי חברים.

יוסף תמיר: אולם הנושא נמצא במצב חמור מאוד.

יוסף תמיר: ריבוי האוכלוסין, ניצולם האכזרי של מקורות הטבע והצרכים ההולכים וגדלים של בני האדם הביאו אותנו למצב שכדור הארץ כולו – כפי שכבר אמר מר דב חנין – בסכנה ומעמידים בפני סכנה את עצם קיום המין האנושי.

יוסף תמיר: בתנאים כל-כך חמורים אני חושב שעלינו לתת את הדעת שבבחירות הקרובות, שתהיינה ב-28 בחודש הזה, נושא איכות הסביבה והבעיות הקיומיות האקולוגיות יקבלו את מלוא הביטוי והחשיבות והמשמעות והמהות שלהם.

יוסף תמיר: תודה רבה.

אפי שטנצלר: מגיעות ברכות ליום הולדתו ה-89 של יוסף תמיר.

יוסף תמיר: המתנה הגדולה בשבילי היא הכנס הנפלא הזה.

יוסף תמיר: לראות את כל זה אחרי כל-כך הרבה שנים של פעילות גורם לי נחת-רוח מסוימת.

יוסף תמיר: תודה רבה.

יורי שטרן: אני מאחל לכולנו, לחברי הכנסת ולראשי הערים, להיות פעילים כמוך בעוד כך וכך שנים.

המנחה שמואל חן: תודה רבה למר יוסף תמיר.

המנחה שמואל חן: נמצאים איתנו ראשי ערים מכהנים, כמו מר צבי בר מרמת-גן, מר אפי שטנצלר מגבעתיים, גברת יעל גרמן מהרצליה, כמו גם נציגים מכהנים במועצות המקומיות, כמו נציג ה"ירוקים" בתל-אביב מר פאר וישנר, אבל גם מועמדים שניגשים לראשונה לבחירות לראשות הרשויות המקומיות.

המנחה שמואל חן: אנחנו מאחלים לכולם מקרב לב הצלחה רבה.

המנחה שמואל חן: אני מתכבד להזמין את יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, חבר הכנסת יורי שטרן להנחות את הפנל ההפוך של חברי הכנסת עם המועמדים לראשות הרשויות המקומיות.

המנחה שמואל חן: קראנו לזה "פנל הפוך" כי חברי הכנסת ישאלו את המועמדים על התכניות שלהם אחרי הבחירות בתחום איכות הסביבה.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: אני אסביר מה פירוש הפנל ההפוך.

יורי שטרן: אני פונה לחברי הכנסת כי אנחנו פה בתפקיד שאנחנו לא רגילים לו.

יורי שטרן: אנחנו פה לא כדי להביע את דעתנו ואת עמדתנו אלא כדי לתת במה למועמדים ולשאול אותם.

יורי שטרן: לכל אחד מאיתנו יש דגשים משלו ולפי הדגשים האלה אני מציע לעשות משאל רחב ככל האפשר.

יורי שטרן: בזה אנחנו ניתן במה לראשי הרשויות ולמועמדים.

יורי שטרן: אני רוצה לנצל את התפקיד שלי כיושב-ראש וכפותח את הפנל כדי לתת זכות דיבור למר צבי בר.

יורי שטרן: כראש עיר ותיק, מה היית ממליץ לראשי הערים לעשות, איפה הם יכולים להיות יעילים, ואיפה אנחנו ככנסת יכולים לסייע?

יורי שטרן: כל זה בשתי דקות.

צבי בר: כשאנחנו מדברים על איכות הסביבה אנחנו עוסקים במהות החיים במדינת ישראל.

צבי בר: מדובר גם על אסתטיקה, אם זה פנס ואם זה מדרכה ואם זה ספסל ואם זה צורת בניין ואם זה צורת גן ואם זה שירותים בבתי-ספר – הכול חד הוא.

צבי בר: לאזרחים זה איכפת, עוד לפני שהמציאו את הוועדות למיניהן.

צבי בר: קצת לא נוח לי מהשאלה איך אני אתמודד עם הנושא הזה.

צבי בר: קודם כול, אני לא ראיתי אף אחד מגיב כאשר קמו ראשי ערים ולקחו את חיריה והכריזו עליה כפארק של 5,000 דונם.

צבי בר: את זה עשו ראשי הערים.

צבי בר: כך הם גם קלטו עלייה.

צבי בר: אדם שלא נותן דעתו לאיכות הסביבה לא יכול להיות ראש עיר כי זה מהות החיים, וזה מטריד את התושבים וזה איכפת להם.

צבי בר: לכן אני מציע לא לשאול אלא להחליט שעובדים ביחד, כל הזמן ביחד עם השלטון המקומי ועם הרשויות.

צבי בר: למשל, סתם בונים לגובה בבורסה?

צבי בר: מי שלא מבין, הרי זה בשביל ליצור גנים למטה, זה לא סתם.

צבי בר: לפני הרבה שנים רצו לבנות שיכונים על הר נפוליון אז הכרזנו שיוקם שם פארק ונאלצתי לשלם פיצויים ב-5 מיליון דולר.

צבי בר: רוצים לבנות בניין עיריה, 20,000, מבטלים ובונים פארק.

צבי בר: זאת אומרת, זה אצלנו בדם, גם אצל עמיתי שיושבים כאן וגם אצל אלה שיישבו בתפקידים בעתיד.

צבי בר: יש לי בקשה, אני מבקש מכם עזרה, ממנכ"לית המשרד לאיכות הסביבה, בנושא האנטנות הסלולריות.

צבי בר: בית-המשפט במדינת ישראל פסק שראש עירייה לא יכול למנוע התקנת אנטנות סלולריות בעירו, נקודה.

צבי בר: תסבירו את זה בבקשה לתושבים.

צבי בר: בצדק הם קובלים על כך שיש קרינה, שזה לא אסתטי.

צבי בר: יישב המשרד לאיכות הסביבה עם משרד הבריאות ויוציאו הודעה שבמדינת ישראל אין סכנת קרינה.

צבי בר: אנא, שזה לא ייפול על שכמיהם של המתמודדים היושבים כאן.

23596: צריך לשנות את תמ"א 36.

צבי בר: כעת זה נופל על הכתפיים של ראשי הרשויות המקומיות.

צבי בר: ידידי הוותיק חבר הכנסת יורי שטרן, אני רוצה שתדע שרק הולכים קדימה בנושאי איכות הסביבה, שיש מהפיכה.

צבי בר: יש אספלט אקוסטי וקירות אקוסטיים ויש שמירה על קווי בנייה, יש לנו רגישות לכל הנושאים האלה.

צבי בר: יש שינוי משמעותי אדיר.

צבי בר: ראשי ערים באזור תל-אביב הקימו אגד ערים, הוציאו כסף והולכים לתכנן פארק – והשרה לאיכות הסביבה ביקרה שם – של 5,000 דונם, שזה פעמיים וחצי הסנטרל פארק.

צבי בר: זה לא הישג למדינת ישראל?

צבי בר: וכהנה וכהנה וכהנה.

צבי בר: לא יכולים לתפקד אם לא מבינים שזה מהות הדברים.

צבי בר: לכן כשאנו נשאלים על יחסנו לאיכות הסביבה, אני לא אוהב את השאלה כי אנחנו הרי עושים את זה, זה בנימים ובעורקים שלנו.

צבי בר: אלה הדברים שהכי חשובים לתושבים ואנחנו הכי קרובים אליהם ויודעים את הצרכים ואת הבעיות.

צבי בר: זה מתחיל בניקיון, בצואת הכלבים.

צבי בר: יושב פה יושב-ראש ועדת החינוך והתרבות – כל זה ייצא ממערכת החינוך, שם העסק הזה צריך להתחיל.

צבי בר: אני הצעתי לגבי ה-5,000 דונם האלה שרוצים לעשות מהם פארק לאומי, שבט"ו בשבט הבא אנחנו כבר נתחיל לנטוע שם נטיעות עם ילדי ישראל.

צבי בר: זאת אומרת, לרתום את העגלה אפילו לפני הסוסים ולא לחכות, לא לתקנה, לא לחקיקה, לרוץ קדימה כי אם לא ניתן את התשובה הזאת אי אפשר יהיה לחיות כאן.

צבי בר: תודה.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: ראשון חברי הכנסת שביקש לשאול הוא חבר הכנסת עסאם מח'ול שצריך לעזוב.

עסאם מח'ול: תודה רבה.

עסאם מח'ול: קשה לי לשאול ולא לשמוע תשובות.

עסאם מח'ול: לכן אני אתחיל בהצעת משימה ואשאל בקצרה בסוף הדברים.

עסאם מח'ול: המשימה שאני מציע למועמדים לראשות ערים, לקרוא את המחזה של איבסן "אויב העם" ולדאוג לא להיות כמו ראש העיר שם.

עסאם מח'ול: השאלה העומדת על הפרק היא האם אנחנו יכולים לפתח ז'רגון חדש כשאנחנו מתייחסים לשאלות של איכות הסביבה.

עסאם מח'ול: החל למשל מהדיבור על "ביטחון אישי סביבתי", או "אונס קבוצתי סביבתי", שבעצם זאת המהות של זיהום אוויר וזאת המהות של זיהום מים.

עסאם מח'ול: מדובר כאן על דברים שאפשר לדבר עליהם במילים חריפות מאוד.

עסאם מח'ול: האם אפשר לאמץ במערכת הבחירות של כל אחד מהמועמדים את הסיסמה: "אין דמוקרטיה בלי איכות סביבה", למשל?

עסאם מח'ול: אני חושב שהשאלות האלה הן במהות ההגדרה של נושא איכות הסביבה, שהוא יכול לפגוע פגיעה חוצה מקום וחוצה דורות.

עסאם מח'ול: שאלה נוספת, שהיא קונקרטית יותר, והיא נובעת מהדיונים שלנו בוועדה לאיכות הסביבה בכנסת, נוגעת לאותו תירוץ, לאותה טענה כאילו יש ניגוד כי כאשר רוצים איכות סביבה צריך לוותר על מקומות תעסוקה.

עסאם מח'ול: האם מקובל על המועמדים שיש ניגוד כזה?

עסאם מח'ול: כאשר מעסיקים יגידו שהם לא יכולים לעמוד בתקנים שאתם מבקשים או שהחוק מבקש מכיוון שאז הם לא רווחיים מספיק והם יצטרכו לסגור ואז יפגעו בתעסוקה, חשוב מה התשובה שייענו על כך המועמדים.

עסאם מח'ול: אני רוצה להקשות על המועמדים ולהציב בפניהם אתגר נוסף.

עסאם מח'ול: אני תוהה האם המועמדים מוכנים להתמודד, דווקא עם כל הרגישויות של ישראל, עם נושאים שמסכנים את איכות הסביבה כאשר מדובר ברדאר של תחנת "חץ" על-יד בקה אל ערביה למשל או נושאים אחרים הקשורים לצבא?

עסאם מח'ול: האם מוכנים להתמודד עם הצורך לקבל אינפורמציה על הצורה שבה מטפלים בפסולת גרעינית בדימונה?

עסאם מח'ול: אני חושב שהשאלות האלה הן שאלות מרכזיות ואם אין לנו את האומץ להתמודד איתן אז אני חושב שאנחנו לא בדיוק מפנימים את הצורך בטיפול בבעיות של איכות הסביבה.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: כמה מהמועמדים לראשות ערים רצו להתבטא.

יורי שטרן: האם יש ביניכם מי שמוכן לעשות את זה בתשובה לשאלות של חבר הכנסת מח'ול?

יורי שטרן: בבקשה.

דניאל וקנין: אני ראש עיריית בית-שמש, עיר המונה 70,000 נפש, 45 דקות מבאר-שבע, 20 דקות מירושלים, 40 דקות מתל-אביב.

דניאל וקנין: בכלל המדינה היא קטנה.

דניאל וקנין: מכאן אני ניגש ישר לשאלות שכבר נשאלו ושאלות שעוד תעלינה.

דניאל וקנין: אני מבין שפחות מחפשים תשובות ויותר מצפים לפתרונות.

דניאל וקנין: אני רוצה לומר, במדינה של 20,000 קילומטר מרובע יש צורך לשנות את כל התפיסה.

דניאל וקנין: העיר התאומה שלי בסין, העיר הנצ'ו, 40 קילומטר דרומה לבייג'ינג, גודלה כמדינת ישראל הגדולה כולה.

דניאל וקנין: פה מדברים על מרכז הארץ, צפון הארץ, דרום הארץ.

דניאל וקנין: נוח לי כראש עיר להעלות עכשיו את הנושאים הנוגעים לפינה הקטנה והיפה שלי אבל אני חושב שהתפיסה חייבת להיות שונה לחלוטין.

דניאל וקנין: לא אשא על כתפיי דברים שאין בכוחי כראש עיר לשאת.

דניאל וקנין: אני מודה, אחת הבעיות זה לא מה רצוי.

דניאל וקנין: כל חבריי ראשי הערים יאמרו אותו דבר, ולא משנה אם אתה ראש עיר גדולה או ראש עיר קטנה.

דניאל וקנין: יש קונצנזוס על מה רצוי.

דניאל וקנין: השאלה היא מה מצוי וכיצד מצמצמים את הפער בין הרצוי למצוי, ורצוי לצמצם עד כמה שניתן ביניהם.

דניאל וקנין: כשאתה בודק את הפער בין הרצוי למצוי אתה רואה שבעצם הבעיה מתמקדת בכסף.

דניאל וקנין: אני חושב שבמדינה הקטנה הזאת יש נושאים רבים משותפים שמצריכים טיפול מערכתי.

דניאל וקנין: חסרים לי פה נציגי האוצר הנכבדים, חסר לי פה שר האוצר, שהם בעצם קובעים את המדיניות באשר לכל מה שאנחנו מדברים עליו כאן.

דניאל וקנין: רבותי, המדיניות של ראש עיר, ולא משנה מי הוא, נגזרת מהתקצוב של נושאים שונים.

דניאל וקנין: כך ההתייחסות שלי כראש עיר, כך ההתייחסות שלי כמדינה, כך ההתייחסות שלי כתושב.

דניאל וקנין: אם אנחנו מתבשרים שהמשרד הזה תוקצב במקום נמוך בסדר העדיפויות אז אנחנו יכולים כאן לדבר גבוהה אך אלה סתם דיבורים.

פאר וישנר: סליחה, זה בגלל שראשי ערים מתייחסים לסביבה.

פאר וישנר: קודם כול תחליפו את המילים "איכות סביבה" ב"הגנת הסביבה".

פאר וישנר: תפסיקו להתעסק בקוסמטיקה העירונית, תעסקו בבעיות סביבתיות.

דניאל וקנין: אינני מלאך ואני לא בא לפתור את כל הבעיות, זה בלתי אפשרי.

דניאל וקנין: ברצוני להעלות כמה נושאים בקצרה כדי לסבר את האוזן.

דניאל וקנין: ידידי מר צבי בר דיבר על בעיית האנטנות, שזאת בעיה שקיימת בכל רחבי מדינת ישראל.

דניאל וקנין: צריך להיות טיפול מערכתי ולא נקודתי.

דניאל וקנין: כעת כל אחד מתמודד בזמנו החופשי, אחד מצליח יותר והשני פחות, זה מפריע לזה.

דניאל וקנין: דבר שני, גברתי הנכבדה מנכ"לית המשרד לאיכות הסביבה יכולה לומר לכם שרמלה משפיעה על בית-שמש ובית-שמש משפיעה על רמלה בתחומים רבים מאוד.

דניאל וקנין: מה המרחק בין באר-שבע לבית-שמש?

דניאל וקנין: המרחקים האוויריים קטנים מאוד ויש השפעות הדדיות.

דניאל וקנין: רבותי, מי שחושב שמתעסקים כאן באיזה בועות קטנות ושיש חומות גדולות ואין השפעות הדדיות בוודאי טועה.

דניאל וקנין: אני לא מומחה גדול אבל אלה שיעורי בית שכל החוקרים והמדענים שעוסקים בתחום הזה יודעים בוודאי יפה מאוד.

דניאל וקנין: לכן חייבת להיות ראייה מערכתית של מדינה קטנה שגודלה 20,000 קילומטר מרובע.

דניאל וקנין: מדברים על מכוני טיהור, על נחל שורק, מדברים על זיהום נחלים.

דניאל וקנין: רבותי, מישהו שאל את עצמו איך מקימים מכון טיהור?

דניאל וקנין: כראש עיריית בית-שמש הקמתי מכון טיהור והוצאתי 80 מיליון שקל.

דניאל וקנין: לא קיבלתי אגורה אחת מאף אחד.

דניאל וקנין: האם אני יכול לעמוד בזה?

דניאל וקנין: לא.

דניאל וקנין: הושטתי יד לשכניי – מטה יהודה, טלזסטון וחברים נוספים – שייתנו לי רק חלק מהעלות אך לא קיבלתי דבר.

דניאל וקנין: מכון טיהור זה איכות חיים?

דניאל וקנין: בוודאי שכן.

דניאל וקנין: זה איכות סביבה?

דניאל וקנין: בוודאי שכן.

דניאל וקנין: אבל לא כל ראש עיר מסוגל לעשות את זה.

יורי שטרן: מר דני וקנין, הזמן שלנו קצר מאוד.

דניאל וקנין: ידעתי, אני מגיע לביוב ואתה מפסיק אותי.

מל פולישוק-בלוך: זאת אחת הבעיות שלכם, שתמיד את הביוב אתם משאירים לסוף.

יורי שטרן: במפגש שלנו יש מרכיב של דו-שיח שאולי לא מתקיים עד כה בצורה כזאת.

יורי שטרן: ניקיון העיר, העדיפות שאתה נותן לאכיפת החוק ועוד אלף ואחד דברים אתה יכול לעשות ללא כל קשר כמעט למדיניות של משרד האוצר וגם ללא קשר לשכנים שלך.

יורי שטרן: לכן אנחנו צמצמנו את האמנה שלנו לדברים שבהחלט אם ראשי ערים וראשי רשויות יתנו להם עדיפות המצב יהיה טוב יותר.

דניאל וקנין: זה בדיוק מה שניסיתי להבהיר.

דניאל וקנין: ראשי ערים הם לא מלאכים אבל הבעיה היא לא אצל ראשי ערים ולא תלויה ברצון שלהם.

דניאל וקנין: כדאי לתקוף את הבעיה במקום הנכון.

דניאל וקנין: ידידי חבר הכנסת יורי שטרן, אין דבר שאינו קשור למה שאמרתי כאן, למדיניות של המדינה.

דניאל וקנין: במילים אחרות, אני מחזיר את הכדור לכל חבריי הנכבדים שיושבים כאן ויש להם זכות הצבעה ויש להם זכות להעלות את הנושאים בפני השרים הנכבדים.

דניאל וקנין: זה מתחיל משם ולא מאיתנו.

דניאל וקנין: אנחנו חיילים טובים שמשתדלים לעשות במלוא החופניים ולא בכול מצליחים.

דניאל וקנין: אבל אם אתם רוצים באמת את הקידמה, ושזה לא יסתכם בפגישה של קיטורים, יש צורך לשנות את הבסיס.

דניאל וקנין: הבסיס הוא תקציב המדינה שצריך להתחלק אחרת לחלוטין.

דניאל וקנין: יש לנו אתרים ארכיאולוגים נפלאים, וגם הם קשורים לאיכות החיים, אבל מי מתקצב?

דניאל וקנין: מחפשים כמה גרושים אצל ראש עיר.

דניאל וקנין: ראשי ערים לא מסוגלים לעמוד במטלות היפות שיכולתי להרצות עליהן כאן שעה שלמה.

יורי שטרן: אני חושב שאם ראשי הערים יעמדו במטלות שבהן הם כן יכולים לעמוד, יעמדו בכנות וברצינות, כבר נהיה במצב טוב יותר.

יורי שטרן: השואלים הם חברי הכנסת והסדר שלהם יהיה כדלקמן: חברת הכנסת לאה נס יושבת-ראש ועדת המשנה למפגעי איכות הסביבה של ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, אחר-כן חבר הכנסת אילן שלגי יושב-ראש ועדת החינוך והתרבות, חברת הכנסת מלי פולישוק יושבת-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, חבר הכנסת מיכאל נודלמן מהחלוצים של החקיקה הסביבתית, וחבר הכנסת יצחק הרצוג.

לאה נס: אני רוצה להמשיך את הרב-שיח שהתנהל כאן ולהגיד שאני חושבת שהיום הזה בא להגיד לנו שהגיע הזמן שלא נמשיך לדבר עוד ועוד על תקציבים, כי הבעיות והיעדר התקציבים יימשכו, אלא לדעת שאיכות סביבה, או המשרד לאיכות הסביבה, או הוועדה לאיכות הסביבה שיש בכל רשות הם בסדר עדיפויות גבוה כי זה שאלה של חיים.

לאה נס: חבל שראש העיר מר צבי בר כבר הלך.

לאה נס: כל הדברים שהוא ציין הם נכונים ויפים.

לאה נס: נכון שברשויות המקומיות עושים ורוצים ויש מגמה נכונה מאוד, אבל זה עדיין לא מספיק.

לאה נס: יש עוד דברים חשובים רבים, זיהומים ומזהמים ודברים מסוכנים שעליהם צריך לדבר ולבדוק ולהתריע בפני התושבים.

לאה נס: נכון שזה מתחיל באמת בפנס, אני לא מזלזלת בכלום – אני עצמי התחלתי כסגנית ראש מועצה בגבעת שמואל ועמדתי בראש מחלקה של איכות סביבה.

לאה נס: נמצאים פה כמה ראשי ערים שאני מקווה שיוכלו להתייחס לכך, במוצאי יום הכיפורים נתבשרנו כי הכשל הנדיר, לדברי בעלי בתי הזיקוק, שאירע לפני כשלושה שבועות הוא לא בדיוק נדיר והוא חזר על עצמו.

לאה נס: בישיבה דחופה שכינסתי עלתה בעיה שנוגעת לניטור הקבוע של פליטת מזהמים במפרץ חיפה.

לאה נס: נוצר מצב שהתושבים לא יודעים לאיזה זיהום ולאילו כמויות של זיהום הם נחשפים מדי יום.

לאה נס: השאלה שלי מופנית לא רק לראשי ערים מאזור מפרץ חיפה אלא לכלל הרשויות, כולל בית-שמש, כל אלה שיש להם אזורי תעשייה ומפעלים מזהמים: איך אתם פותרים את הבעיה של ניטור קבוע של זיהום אוויר, לתת מידע אקטואלי לתושבים על זיהום אוויר, מים וקרקע כדי שהתושבים יידעו איפה הם חיים בדיוק וממה הם צריכים להיזהר?

לאה נס: תודה.

יוסי שבו: מאחר וכל הנושאים ידועים, לנו כראשי ערים שמתמודדים ומקווים להיבחר ב-28 באוקטובר יש תפקיד חשוב.

יוסי שבו: נכון שהמדינה קטנה וכל אחד משפיע על השני, נכון שלמשרד לאיכות הסביבה יש אחריות גדולה מאוד אבל כשאנחנו מטפלים ברשות שלנו – ובעניין הזה יש לי תמיד ויכוח עם כל הגורמים, גם התכנוניים – כל אחד מאיתנו צריך לדאוג לסביבה המצומצמת שלו.

יוסי שבו: נכון שצריך לטפל בעשרים אלף דברים.

יוסי שבו: אני דואג שהמים בנס-ציונה יהיו באיכות טובה, אני דואג שהביוב שלי יטופל נכון, אני דואג שיהיה נקי, אני דואג שלא יהיה רעש לתושבים, אני דואג שהבנייה תהיה בצפיפות נמוכה ונלחם עם כל העולם, אני דואג לבטל תכניות ולהקים פארק של 850 דונם ובינתיים תובעים אותי ודורשים פיצויים מפה ועד להודעה חדשה, ואני מודד את הקרינה על-פי תקני איכות הסביבה.

יוסי שבו: תפקידנו לבצע את כל אלה ואנחנו עושים את זה.

יוסי שבו: העיר צריכה להיות נקייה ומסודרת.

יוסי שבו: מחנכים את התושבים ובעיקר את משמרות הילדים ששותפים לפרויקטים של איכות הסביבה.

יוסי שבו: אם כל אחד מאיתנו יעשה את זה במסגרת שלו וזה יתרחב אני חושב שאנחנו נגיע לתוצאה טובה.

יוסי שבו: ידידי ראש עיריית בית-שמש, אם כל הזמן נאשים את כל העולם נדמה לי שלא נתקדם.

יוסי שבו: תמיד אפשר להאשים את האוצר, כל הזמן יש לנו טענות, וכמובן גם ערפאת תמיד אשם.

יוסי שבו: אני חושב שכל אחד צריך לטפל קודם כל בתחום שלו ובמסגרת שלו.

יוסי שבו: אני מצטער שלא נמצאים פה הרבה מאוד ראשי ערים ומועמדים רציניים.

יוסי שבו: האנשים שהגיעו לכאן הם אלה שמבינים שהנושא הזה חשוב.

יוסי שבו: באתי במיוחד כי חשבתי שהנושא חשוב.

יוסי שבו: אני מברך את כל מי שהגיע לכאן מכל רחבי הארץ רק בשביל לחתום ולהגיד את דעתו, גם המועמדים וגם ראשי הערים המכהנים.

יוסי שבו: אני חוזר ואומר, כל אחד צריך לטפל בבית שלו, במסגרת שלו בצורה הכי טובה וכך זה יתרחב החוצה ונגיע למצב שכולנו נחיה טוב יותר, באיכות חיים טובה יותר.

לאה נס: לא ענית על השאלה שלי.

לאה נס: פניתי לראשי ערים שבסביבותיהם יש מפעלים מזהמים, כמו במפרץ חיפה או בבית-שמש.

לאה נס: גם אם לא ברשות שלך אלא ברשות שכנה יש מפעלים מזהמים, זה מזהם גם את המים, גם את האוויר וגם את הקרקע.

לאה נס: התושבים זכאים לדעת את כמות הזיהום ואיזה זיהום נמצא יום-יום.

לאה נס: אני מדברת על ניטור.

לאה נס: שאלתי איך הרשות המקומית מתמודדת עם זה.

לאה נס: אתה ענית יפה מאוד אבל לא על השאלה שלי.

יוסי שבו: אני לא רוצה לפרט כעת מה אנחנו עושים מדי יום.

יוסי שבו: אנחנו מפרסמים את כמות הבדיקות במים ואת איכויות המים, אנחנו מפרסמים את נושא איכות הסביבה בעיתונות המקומית.

יוסי שבו: לא ציינתי רשימה מה אנחנו עושים מדי יום אבל אנחנו עושים את זה.

דניאל וקנין: לגבי הזיהום: בעלי המפעלים התחייבו ושילמו מכיסם כל אחד כ-5 מיליון שקל.

דניאל וקנין: למשל בעל מפעל "נשר" למלט שילם עבור פילטרים.

דניאל וקנין: המשרד פעם קיבל תקציב של 100 מיליון שקל.

לאה נס: לתושב אין זה משנה.

לאה נס: התושב רוצה לקבל מראש הרשות את הנתונים והם צריכים להתפרסם.

דניאל וקנין: יש שם מדידה קבועה.

דניאל וקנין: יש לנו יחידה לאיכות סביבה שהיא פשוט "עשר", שמודדת ומראה.

לאה נס: מצוין.

לאה נס: אז תְלמד את הרשויות במפרץ חיפה.

אנדריי אוזן: אתם התייחסתם לאזור הצפון ולמרכז.

אנדריי אוזן: אני ממלא מקום ראש עיריית באר-שבע ואני מועמד, אני ממונה על תיק החינוך בעשר השנים האחרונות.

אנדריי אוזן: מעבר לכל הפעולות היפות שעשינו לחינוך לאיכות הסביבה וכל הפעולות שצוינו פה על-ידי חבריי, אני רוצה להעלות בעיה כואבת של אזור הנגב.

אנדריי אוזן: אנחנו מחנכים את הילדים לאיכות הסביבה בכל מערכת החינוך בפעולה משותפת, אנחנו מנסים לנקות את העיר, מנסים ליפות אותה, מנסים שתהיה עיר ירוקה יותר וכל מה שצריך אבל אני שואל אתכם שאלה: מה יכול לעשות ראש עיר מעבר לכך שהוא צריך לסגור את אתר רמת חובב לכניסה וליציאה כדי למנוע את הריחות המסוכנים ואת המצב של סכנת חיים שאנחנו נמצאים בו יום-יום ושעה-שעה?

אנדריי אוזן: מה יכול לעשות ראש עיר בניטור אוויר באזור תעשייה שהוא לא בתחום השיפוט שלו?

אנדריי אוזן: הרי אי אפשר לטפל בבעיה הזאת.

אנדריי אוזן: היות והמנכ"לית פה, ואני מכיר אותה באופן אישי ויודע שהיא לקחה את העניין הזה לתחום אחריותה לטיפול רציני ובסיסי, אני חושב שאי אפשר ליצור מצב שאזורי תעשייה יהיו בתחום שיפוט שלא בתחום של עיר מסוימת.

אנדריי אוזן: היום רמת חובב היא מועצה אזורית בפני עצמה.

אנדריי אוזן: אנחנו כרשות לא מסוגלים לעשות מאומה בעניין הזה.

אנדריי אוזן: זאת אחת הסכנות הגדולות ביותר של העיר באר-שבע.

אנדריי אוזן: לכן אני ממליץ לוועדה להעביר את אזור רמת חובב לתחום העיר באר-שבע ועל-ידי כך נוכל לנקוט באמצעים ולעזור לתושבים בדבר הקשה ביותר.

משה בורוכוב: מר אנדריי אוזן, יש לך מתנגדים בתוך העיר שלך.

אנדריי אוזן: אין לי מתנגדים.

אנדריי אוזן: אני מועמד ואני אומר את דעתי בעניין הזה.

יורי שטרן: אני עשיתי טעות וביקשתי מהצלמים לעשות את מה שהבטחנו.

יורי שטרן: זה לא ימשיך הלאה.

יורי שטרן: מי שעוזב באמצע לא יצולם ואז לחתימתו יש ערך כי בעתיד אנחנו נדרוש את מילוי ההתחייבות אבל לא מעבר לזה.

יורי שטרן: בבקשה תישארו, לפחות מפאת הכבוד לאחרים.

יורי שטרן: בבקשה חבר הכנסת שלגי, יושב-ראש ועדת החינוך והתרבות של הכנסת.

אילן שלגי: אני רואה פה לא רק ראשי ערים מכובדים אלא גם מועמדות ומועמדים מכובדים מאוד.

אילן שלגי: אני מבקש לשאול שתי שאלות, אחת בנושאי חינוך ותרבות והשנייה בנושא החופים.

אילן שלגי: על השאלה השנייה הייתי מבקש שתשיב ראש העיר שלי, גברת יעל גרמן.

אילן שלגי: הנושא של חינוך לאיכות הסביבה ותרבות של איכות הסביבה עדיין מפגר אצלנו.

אילן שלגי: הייתי מבקש שמישהו מהמועמדים הנכבדים יתייחס לכך.

אילן שלגי: אנחנו מפגרים אחרי המדינות המתפתחות.

אילן שלגי: ידענו לייבא מארצות-הברית את הסמים, את המתירנות, את הג'אנק פוד.

אילן שלגי: לא ידענו לייבא תרבות שלטון, שקיפות ותרבות של איכות סביבה.

אילן שלגי: השאלה השנייה מתייחסת לחופים, לחוק החופים בכלל אבל בפרט לנושא של זיהום החופים, כולל הזיהום התעשייתי והזיהום שבני אדם משאירים בחוף; הנושא של סגירת חופים על-ידי צה"ל, על-ידי רשויות המדינה, ודרך אגב גם על-ידי רשויות מקומיות – אני סבור שצריך להגיע למצב שאדם שבא לשפת הים לא יצטרך לשלם דמי כניסה.

אילן שלגי: קחו את הכסף מהארנונה של העסקים בחוף, מאלה שמתירים להם לפרסם על שפת הים, כולל מהמטוסים שעוברים למעלה עם כרזות מתנופפות.

דני מורגנשטרן: יש איסור מפורש בחוק לגבות כסף.

אילן שלגי: ובפרט לגבי הרצליה אני מבקש לדעת מה תעשי, גברת גרמן, כדי להציל את חוף הים של הרצליה שאני גדלתי בו.

אילן שלגי: רק לפני יומיים הייתי שוב בחוף אפולוניה – אין מצוק, אי אפשר להגיע לחוף.

אילן שלגי: אנחנו יודעים ממה זה נובע אבל אני שואל מה תעשי בחמש השנים הבאות אם תיבחרי.

אפי שטנצלר: קודם כול אני מברך על הרעיון ואני מציע בהזדמנות הזאת לכולנו כמה הצעות קונקרטיות.

אפי שטנצלר: אני מציע להקים שדולה משותפת של חברי הכנסת וראשי הערים בנושא הזה כדי שיהיה גם המשך ולא ניפגש רק בעוד כמה שנים.

אפי שטנצלר: בנושא החינוך והתרבות: השאלה מצוינת.

אפי שטנצלר: כולנו מתרפקים על ניסיון העבר שפעם ילדים אמרו "לא לקטוף את פרחי הבר".

אפי שטנצלר: אנחנו בגבעתיים, ואני יודע שבעוד ערים אחרות בארץ, מחנכים כבר מגיל גן הילדים בחינוך טרום-טרום חובה בכל הקשור לאיכות הסביבה, החל בפרויקטים משותפים עם המשרד לאיכות הסביבה ועם המחלקה לחינוך, ואנחנו פועלים איתם ביחד כבר כמה שנים, המשך בסוללות שהילדים מביאים לגן ולכיתה, המשך במיחזור, המשך בצמחייה, בטיפול בצואת כלבים וכל השאר, שזאת מכה שאנחנו מכירים.

אפי שטנצלר: דבר נוסף שעשינו יחד עם ארגון "חיים וסביבה", יצא בטאון "ירוק כחול לבן".

אפי שטנצלר: כל גננות העיר, כל המורים בעיר, כל מנהלי בתי-הספר קיבלו מאיתנו את החוברת מדי חודש והוקם גם פורום שמונה 140 איש שבו שותפים אנשי חינוך, אנשי ציבור ותושבים בכל הקשור לאיכות הסביבה.

אפי שטנצלר: הם מקיימים אחת לחודש הרצאה וסיור באתרים במקומות שונים בארץ וכמובן בעיר.

אפי שטנצלר: כולנו שותים כרגע מים מבקבוק אבל המים הם בעיה של כולנו.

אפי שטנצלר: אני לא רוצה לדבר עלי כי אנחנו בגבעתיים הרכבנו מסננים על בארות המים ואיכות המים בגבעתיים אולי אף עולה על המים שבבקבוק הזה.

אפי שטנצלר: אבל יחד עם זה, אם לא נפעל כולנו למיחזור המים – במקום שהמים יישפכו לים – אנחנו נמצא את עצמנו בעוד שנתיים, שלוש או ארבע שנים מול שוקת שבורה, והלוואי ואני אתבדה.

אפי שטנצלר: לכן כולנו חייבים למצוא פתרונות למיחזור המים והחדרתם חזרה, גם בעת בניית בניינים חדשים, כמו שאנחנו עושים, בכל מתחם בנייה חדש מחדירים מים למי התהום.

אפי שטנצלר: יחד עם זה יש למחזר את מי השופכין לניצול טוב הרבה יותר.

אפי שטנצלר: אנחנו כאילו המדינה העשירה ביותר בעולם אבל אין לנו טיפת מים להשתמש בהם לצרכים שלנו.

אפי שטנצלר: בעיה נוספת היא כל נושא התנועה והחניה שנוגעים לאיכות הסביבה ולמידת זיהום האוויר.

אפי שטנצלר: שבעה ימים בשבוע כל המכוניות נוסעות כאשר בכל רכב יושב אדם אחד בלבד, הנהג, שמשוטט בפקקי התנועה.

אפי שטנצלר: הגיע הזמן שנחשוב על פתרונות איך לצמצם את מספר המכוניות, עם יותר נוסעים בכל כלי רכב.

אפי שטנצלר: לא ארחיב על כך כעת אבל אני זורק רעיון.

מל פולישוק-בלוך: אפשר לקבוע שבשבת לא נוסעים ...

23596: אפשר לפתח את הרכבת.

23596: יש דבר כזה שנקרא רכבת.

אפי שטנצלר: אני לא מדבר על השבת.

אפי שטנצלר: אני מדבר על פקקי התנועה באמצע השבוע, ואנחנו בעד שבני אדם ייסעו וייקנו גם בשבתות.

אפי שטנצלר: ודבר אחרון, כל אחד ואחד צריך לדעת שמה שהוא עושה הוא למען הדורות הבאים, כמו בחיריה, כמו התכניות של המשרד לאיכות הסביבה ושל ראשי ערים בגוש דן על פארק איילון, כמו מיחזור האשפה כשאנחנו מובילים אותה למקומות אחרים, כבר לא באזור הזה, בעלויות של מאות מיליוני שקלים שנופלות עלינו בלי לקבל אף לא שקל אחד מהמדינה עבור ההובלות דרומה.

אפי שטנצלר: כמו שכעת חותמים על אמנה דקלרטיבית, אני חושב שאנחנו ראשי הערים צריכים באמת ובתמים לשקוד על הכנת אמנה, כמו שעשינו לפני כמה שנים עם מרכז השלטון המקומי והבאנו את זה להחלטת הממשלה, אמנה שבין החברות הסלולריות לבין מרכז השלטון המקומי, שקיבלה תוקף ממשלתי.

אפי שטנצלר: לצערי הרב תמ"א 36 כמעט והרגה את האמנה שעבדנו עליה במשך למעלה משנה בשקיפות מלאה כדי שתושבי מדינת ישראל יידעו איפה ממוקמות אנטנות.

אפי שטנצלר: לסיום, כל מה שאנחנו עושים הוא חלק מכברת דרך ארוכה.

אפי שטנצלר: במסע הזה יש עוד הרבה ללכת, וללכת אפשר במשותף כולנו.

אפי שטנצלר: תודה.

יורי שטרן: לפני שאני מעביר את רשות הדיבור לגברת יעל גרמן אני רוצה להגיד, יש פה הרבה מועמדים שאינם ראשי ערים ואולי במידת מה הם מופלים לרעה בפורום הזה אבל אני מציע שאתם תקחו מפה הרבה מאוד רעיונות.

יורי שטרן: יש עוד שלושה שבועות לקמפיין וכאן עלו רעיונות טובים שבאים מאנשים בעלי ניסיון.

יורי שטרן: אתם תוכלו לנצל את הידע הזה כתוספת ליידע שכבר היה לכם.

23596: אני ארים את הכפפה שחבר הכנסת אילן שלגי הגיש לי אבל לפני כן אני חייבת להשלים את הדברים שאמרו מר אפי שטנצלר ומר יוסי שבו.

23596: אני חייבת לציין שיש הרבה מאוד דברים שראשי ערים כן יכולים לעשות, בניגוד למה שאמר כאן ראש עיריית בית-שמש.

23596: אני כן רואה את עצמנו אחראים להרבה מאוד נושאים.

23596: אנחנו אחראים לנושא של הפארק, כמו שאמר מר יוסי שבו, וגם בהרצליה אנחנו מקימים פארק של 720 דונם שלא תהיה בו בנייה.

23596: התפקיד שלנו כיושבי-ראש ועדות מקומיות לא להרשות בנייה בפארק ולהילחם בבעלי קרקע שמעוניינים בבנייה; אנחנו אחראים לחבר סוף-סוף את כל יחידות הדיור לביוב.

23596: בהרצליה למשל יש עדיין מאות יחידות דיור שאינן מחוברות לביוב, שמחוברות לבורות ספיגה, וכך לדעתי בהרבה מאוד מקומות.

23596: לאט-לאט אנחנו בהחלט מתכוונים להקדיש את כל המשאבים כדי לחבר את כל היחידות למכון טיהור ראוי לשמו; אנחנו אחראים לכך שמכון הטיהור יהיה משודרג ברמה שלישונית כך שאפשר יהיה להשתמש במים שלו להשקייה, וזה דבר שאנחנו יכולים לעשות, לא המדינה.

23596: לכל אחד יש מכון טיהור – לבאר-שבע זה עלה 80 מיליון שקל וגם לנו זה עלה 80 מיליון שקל – אבל אני לא מכירה הרבה מכונים שרמת המים שלהם מאפשרת השקיה, אז זה התפקיד שלנו, של העיריות, לשדרג את המכונים כך שאת כל הפארקים ואת כל הריאות הירוקות וכל השטחים הירוקים אנחנו נוכל להשקות ממי מכון הטיהור; אנחנו גם אחראים במידה רבה לניצול מי הנגר (מי הגשמים).

23596: כפי שמר אפי שטנצלר אמר, ניצול מי נגר הוא אך ורק מדיניות של הוועדה המקומית.

23596: לנו בוועדה המקומית יש מדיניות לנצל את מי הנגר, ודרך אגב לא לתת יותר מאשר 80% בנייה בכל אזור בנוי ולהפשיר ולאפשר בכל מגרש לפחות 20% ירוק, שאפשר יהיה לחלחל.

23596: אבל אנחנו לא יכולים לעשות הכול.

23596: כפי שציינו כאן, אנחנו לא יכולים להיות אחראים לתמ"א 36.

23596: אנחנו נציגי ציבור היושבים בוועדות המקומיות.

23596: המחוקק נתן בידינו את הסמכות לקבוע בענייני בנייה ובענייני חוק.

23596: והנה באה תמ"א 36 ועיקרה מכל תוכן ומכל סמכות את האפשרות שלנו לקבוע היכן תהיינה אנטנות.

23596: יש לנו בעיה של אנטנות.

23596: ברגע שניתן היתר, וזה יכול להיות לפני 10 שנים או 8 שנים, הוא לצמיתות, לא ניתן לבטל היתר אלא אם כן נביא הוכחות שהקרינה מסוכנת.

23596: הקרינה, רבותי, כרגע לא מסוכנת אבל מי ישורנו ומי יודע אם הקרינה שהיום איננה מסוכנת לא תהיה מסוכנת בעוד עשר שנים?

יורי שטרן: יש פה שתי ועדות שדנות בזה, ועדת המדע והטכנולוגיה וועדת הפנים ואיכות הסביבה.

יורי שטרן: אנחנו נקיים על זה דיון.

23596: אני מבקשת לשנות את תמ"א 36 ולהחזיר את הסמכויות לוועדות המקומיות שהן אלה שמייצגות את הציבור.

23596: כרגע אני לא יכולה לייצג את הציבור.

23596: אני פשוט עומדת ללא כל אפשרות לייצג את הציבור ולהיענות לדרישותיו.

23596: מה שאנחנו יכולים לעשות בזעיר אנפין זה באמת לשמור על החופים.

23596: אם יש לנו משאב טבעי אחד שהוא אולי המשאב היקר ביותר שיש לנו הרי זה באמת החוף.

23596: אלא שקורה מקרה שהוא קצת לא הגיוני.

23596: בסך הכול עשר רשויות לאורך כל חוף הים מחזיקות את כל החוף עבור כל מדינת ישראל.

23596: נוצר מצב שכל רשות שמחזיקה את החוף – ואנחנו בעיריית הרצליה מחזיקים קרוב ל-7 קילומטר חוף – אנחנו מסבסדים עבור מדינת ישראל ב-10 מיליון שקל מדי שנה מהארנונה של התושבים שלנו כדי להחזיק את החוף ולתחזק אותו.

מל פולישוק-בלוך: כמה הכנסות יש לכם?

23596: יש לנו הכנסות של 1.9 מיליון שקל והוצאות של 12 מיליון שקל.

23596: עיריית הרצליה ותושביה מסבסדים ב-10.1 מיליון שקל מכספי הארנונה עבור 400,000 תושבי מדינת ישראל שמגיעים לחופי הרצליה.

23596: זה לא נורמלי, לא מתקבל על הדעת ואי אפשר לדרוש מעיר לשאת בעלויות של 10 מיליון שקל עבור שאר תושבי המדינה.

23596: מה כן אפשר לעשות?

23596: אפשר להפנות את הבקשה למשרד הפנים, ולחברי הכנסת אילן שלגי ומלי פולישוק-בלוך יש בוודאי קשרים עם משרד הפנים וגם עם השרה לאיכות הסביבה.

23596: משרד הפנים צריך לקחת על עצמו להחזיק את חופי מדינת ישראל כי החופים צריכים להיות פתוחים.

23596: אבל לא מספיק שהחופים יהיו פתוחים לכל הקהל.

23596: מה שחשוב לא פחות זה לפתח פיתוח בר-קיימא כדי להשאיר את החופים חופשיים מכל בנייה.

23596: אני מחזיקה בידי מחקר שאנחנו עשינו בעיריית הרצליה: "מסמך מדיניות לפיתוח בר-קיימא של המצוק החופי בתחומי העיר הרצליה".

23596: מסמך כזה לדעתי צריכה המדינה לעשות כדי לדעת איך אנחנו מפתחים ואיך אנחנו משמרים, קודם כול את המצוק.

מל פולישוק-בלוך: את יכולה לחסוך לעצמך את הדיבור כעת כי יהיה דיון בנושא הזה.

יורי שטרן: בתחילת המושב נתחיל לדון בחוק החופים.

יורי שטרן: אני מזמין את כל המשתתפים, בלי קשר למה שיקרה בבחירות, אני מניח שכל אחד מכם ימשיך לפעול בתפקיד כזה או אחר, אני מזמין אתכם להיות שותפים בדיון על חוק החופים כי זה אכן נוגע להרבה מאוד אנשים, גם לרשויות שיושבות על החוף אבל גם לאלה שמשתמשים בחוף.

23596: אני מבקשת בכל זאת לסיים ולומר שהמצוק החופי במדינת ישראל גילו 60,000 שנים.

23596: עיריית הרצליה לקחה על עצמה גם לעשות את המחקר וגם לשמור על החוף ועל המצוק אבל זה יעלה לנו 16 מיליון שקל שאני לא יודעת מאיפה נמצא אותם.

23596: אני פונה אליך ואל חבר הכנסת יורי שטרן ואל כל הנוכחים כאן לעזור לעיריית הרצליה אכן לשמור על החוף ולשמור על המצוק.

מל פולישוק-בלוך: אני מודה לשני הדוברים האחרונים שחסכו לי שתי שאלות, במיוחד בתחום מי הקולחין ומי הגשמים.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שזה אחת הבעיות, שאנחנו לא משתמשים במים האלה, לא להחדרה למי התהום ולא להשקיה.

מל פולישוק-בלוך: חסכת לי גם את השאלה על הים.

מל פולישוק-בלוך: אני מבטיחה לך, אם חבר הכנסת יורי שטרן לא יעשה אז אני אעשה את זה.

מל פולישוק-בלוך: ועדת המדע והטכנולוגיה עוסקת גם במחקרים ואנחנו נשתמש במחקר שאת הצגת פה כדי לעשות ישיבה בנושא.

מל פולישוק-בלוך: אני מציעה כמובן לעשות את זה ביחד.

מל פולישוק-בלוך: אז חסכת לי גם את השאלה הזאת.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שהים צריך להיות ללא גדרות, פתוח לכול.

מל פולישוק-בלוך: אין ספק שצריכה להיות רשות אחת שמטפלת בכל החוף, רשות ממלכתית ולא תחת כותרת של עיר כזאת או אחרת.

מל פולישוק-בלוך: אין לי ספק בכך ואני אנסה לקדם ואני מקווה ומאמינה שחבר הכנסת יורי שטרן יהיה שותף לעניין.

מל פולישוק-בלוך: בכל זאת יש לי כמה שאלות על מיחזור וטיפול באשפה.

מל פולישוק-בלוך: על כך אף אחד לא דיבר פה.

מל פולישוק-בלוך: בנושא ההפרטה של הטיפול באשפה: אני באה מהעיר רעננה שבה זה מטופל יפה, יש כמה קבלנים במקביל כך שאף אחד לא מחזיק את העירייה בצוואר ויש גם תחרות בין הקבלנים.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לשמוע מה דעתך בנושא.

מל פולישוק-בלוך: כל נושא מיחזור האשפה, הזכירו פה הרבה את הפארק הגדול על-יד רמת-גן אבל לא דיברו על המיחזור שנעשה שם שהוא מדהים ועל הטכנולוגיה המתקדמת שבאים מכל העולם ללמוד אותה.

מל פולישוק-בלוך: אני מציעה שכל אחד מכם ילמד מה אפשר לעשות עם אשפה.

מל פולישוק-בלוך: נושא של גינון חוסך מים: אתם ראשי הערים נורא אוהבים מדשאות אבל אתם שוכחים שאנחנו לא באירופה.

מל פולישוק-בלוך: בפאתי ערים אני לא ראיתי ירק אחר אלא רק מדשאות ואני חושבת שאתם צריכים לתת על זה את הדעת.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לשמוע מה עמדתכם.

מל פולישוק-בלוך: בנייה רוויה במרכזי ערים: מדברים כל הזמן על שטחים פתוחים.

מל פולישוק-בלוך: הזכירו פה קודם את רמת-גן שבנויה לגובה באזור הבורסה.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שזה צריך להיות המודל, שמרכז עיר בנוי לגובה, כדי להשאיר כמה שיותר שטחים פתוחים, וזה לא נעשה די.

מל פולישוק-בלוך: ועוד משפט אחד על האנטנות, אנחנו קיימנו הרבה ישיבות בוועדת המדע והטכנולוגיה על האנטנות.

מל פולישוק-בלוך: כמה שניסינו לחפור ולחפור לא מצאנו איש מדע, פרט לאחד שטוען שיש לו מחקרים שמראים שזה מזיק, רוב החוקרים לא רואים את הקשר.

מל פולישוק-בלוך: אדרבה, אומרים שעל-יד האנטנה הקרינה נמוכה יותר ואם תרחיקו את האנטנה הקריאה מהמכשיר תהיה גבוהה הרבה יותר.

מל פולישוק-בלוך: כך שאם אתם רוצים לצאת באמנה שממחר מפסיקים להשתמש במכשירים סלולריים במדינת ישראל אז תסירו את האנטנות אבל מכיוון שזה לא מציאותי אז אני חושבת שזה סתם מילים בעלמא ואי אפשר יהיה להסיר את האנטנות.

מל פולישוק-בלוך: רק צריך למצוא את הדרך להציב אותן בצורה שתהיה מזיקה פחות.

מל פולישוק-בלוך: תודה.

יורי שטרן: אני מציע שהפעם נשמע מישהו מן המועמדים ולא מראשי הערים.

ישראל וזאן: אני מועמד במועצה המקומית פרדס חנה כרכור.

ישראל וזאן: אני יושב פה כמעט שעה וחצי ואני פשוט חושב שאני לא גר במדינת ישראל.

ישראל וזאן: פרדס חנה-כרכור נראית ממש כמו ג'בלייה או עזה, ופה מדברים על דברים כל-כך יפים.

ישראל וזאן: אני באמת מצר שלא מתייחסים גם למה שקורה אצלנו.

ישראל וזאן: אני מציע שחברי הכנסת יבואו פעם לראות איך אנחנו חיים.

ישראל וזאן: חצי מתושבי פרדס חנה חולים, אין מקום בבתי-חולים.

ישראל וזאן: אמנם חשוב מאוד שמדברים ומביאים דברים כאלה לכאן אבל אולי הכנסת תיתן דעתה גם למה שקורה אצלנו כדי שהדברים ישתנו.

ישראל וזאן: לא שמעתי פה דבר על נושא הפרטת המים.

ישראל וזאן: למי שלא יודע, פרדס חנה היא הישוב היחיד במזרח התיכון שבה עשו הפרטת מים והעבירו אותם לחברה קבלנית.

ישראל וזאן: זה אסון.

ישראל וזאן: מה שמעניין את החברה הקבלנית זה רק איך לעשות כסף ולהמשיך ולעשות כסף.

ישראל וזאן: אנחנו שותים מים באיכות גרועה יותר מכולכם כי מה שמעניין אותם זה לעשות כסף.

ישראל וזאן: הם עושקים אותנו, נותנים בערך ביטול של 11 מיליון שקל בשנה שהולכים לכיסים של הקבלן הפרטי במקום למועצה המקומית.

ישראל וזאן: כל הדברים שנאמרו כאן הם בהחלט חשובים ואנחנו אכן למדנו כאן מראשי הערים גבעתיים ורמת-גן, הרצליה ונס-ציונה איך לעשות את הדברים.

ישראל וזאן: זה משובב את הלב אבל זה גם מקומם.

ישראל וזאן: אתם חייבים לבוא פעם אחת ולראות איך אנחנו נראים.

ישראל וזאן: זה חשוב מאוד.

ישראל וזאן: זה לא רק מה צריך לעשות אלא את הדבר הבסיסי הזה שפה אני שומע מכולם אין לנו.

ישראל וזאן: אנחנו, רבותי, חיים בג'בלייה.

ישראל וזאן: לכן חבר הכנסת יורי שטרן וחברי הכנסת הנכבדים, יושב ראש מרכז השלטון המקומי שבוודאי יודע את הבעיות של פרדס חנה-כרכור, אתם חייבים לבוא אלינו ולראות מה קורה אצלנו, גם אם אני לא אבחר.

ישראל וזאן: תודה.

יורי שטרן: אבל אם אתם כל-כך חריגים אז אין לנו טעם לבוא.

ישראל וזאן: אנחנו חריגים, לכן אני מרגיש שאנחנו לא חיים כאן.

אבינועם גרנות: אני איש חינוך שמתמודד על ראשות עיריית כפר-סבא.

אבינועם גרנות: אני רוצה לענות בקיצור.

אבינועם גרנות: קודם כול נתחיל מהחינוך.

אבינועם גרנות: נושא המיחזור צריך להתחיל מתכניות בתוך בתי-הספר.

אבינועם גרנות: בתי-הספר בעירי ימשיכו – וחלקם רק יתחילו – למחזר קודם כול את מה שהם יכולים למחזר.

אבינועם גרנות: בית-ספר יכול למחזר יחידת מיחזור גדולה מאוד, לא רק נייר אלא גם הרבה מאוד דברים אחרים.

דני מורגנשטרן: כבר עשו את זה אצלך פעם בעיר אבל אחר-כך ---

אבינועם גרנות: לדעתי בתי-הספר צריכים להיות מוקד המיחזור, משתי סיבות.

אבינועם גרנות: אל"ף, כל ילדי העיר נמצאים תחת רשות העירייה, ובי"ת, כל ילדי העיר נמצאים בבתים שלהם.

אבינועם גרנות: לכן, קל לגייס את האוכלוסייה דרך בתי-הספר.

אבינועם גרנות: זה נושא אחד, המיחזור.

אבינועם גרנות: נושא שני קשור להערה של מר דני מורגנשטרן.

אבינועם גרנות: לפני כמה שנים נאמר לי כתושב כפר-סבא לקחת פח כחול, פח ירוק, לזרוק לפח כזה ולפח אחר.

אבינועם גרנות: עד שכמה מתושבי כפר-סבא עקבו אחרי המשאיות וגילו שכל המשאיות מגיעות לאותו מקום ושופכות את האשפה באותו מקום.

אבינועם גרנות: אז הסוף של המיחזור לא היה מסודר, וזה לא היה באשמת עיריית כפר-סבא אלא אינני יודע באשמת מי.

אבינועם גרנות: זאת אומרת, לא יכול להיות מיחזור אם אין נקודה אחרונה שלוקחת את זה, או גורמים פרטיים – ואני בעד גורמים פרטיים – או שהממשלה מסדירה את זה, דהיינו משרד הפנים ומשרדים אחרים, כולל גם צה"ל, שיש לו הרבה מה לעשות, והרבה מאוד גורמים אחרים.

אבינועם גרנות: אם הם לא עושים את זה, חבל להתחיל לבלבל את המוח לאוכלוסייה בעיר ולעשות פרסומות ולצבוע את הפחים ולהציב שלטים.

אבינועם גרנות: המיחזור של בקבוקי הפלסטיק מצליח, גם בכפר-סבא, גם ברעננה, גם במקומות אחרים מסיבה אחת בלבד לדעתי, מכיוון שיש מפעל שמתפרנס מזה ומייצר רהיטים מהפלסטיק הממוחזר.

אבינועם גרנות: את הרהיטים שלהם, רהיטי גן, אני מציג כל פעם בפני התלמידים בבתי-הספר בעירי, שיבינו מה אפשר לעשות מהדבר הזה שהוא אחד המזהמים הגדולים ביותר שיש לנו היום, שכל הישראלים קונים אותו בטונות.

אבינועם גרנות: לפיכך צריך לצאת מפה עם התיזה שאם אין נקודה סופית, אין לראש העיר מה לחפש במיחזור.

אבינועם גרנות: הוא לא יכול לאסוף את הזבל אצלו בחצר אלא אם כן יש לו לאן להוביל אותו.

אבינועם גרנות: זה תשובה לחברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך.

יורי שטרן: אם לא היו לכם בחירות ב-28 באוקטובר היינו יושבים כאן עוד כמה שעות.

יורי שטרן: היות ואתם צריכים למהר אז אני מבקש אתכם לקצר בדברים.

יורי שטרן: בבקשה, סגן יושב-ראש הכנסת חבר הכנסת מיכאל נודלמן.

מיכאל נודלמן: אני חושב שהמדינה שלנו היא לא דוגמה כל-כך טובה לאיכות הסביבה אבל אני גם חושב שלא כל דבר אפשר לפתור ברשויות המקומיות.

מיכאל נודלמן: אני שמח שהיום חותמים על האמנה הזאת אבל הייתי שמח יותר לו היו חותמים על עוד אמנה עם הממשלה בנושאים הללו.

מיכאל נודלמן: רק בשנה האחרונה הממשלה קיבלה החלטה – על-פי חוק שחוקקו חברי הכנסת – על מדיניות סביבתית.

מיכאל נודלמן: במשך כל השנים חיינו בלי מדיניות סביבתית ולכן אני לא כל-כך מופתע שמצב איכות הסביבה הוא כמו שאנחנו רואים כעת.

מיכאל נודלמן: אני חושב שיש בארץ שלושה אזורים שיש בהם סכנה גדולה לחיי בני אדם.

מיכאל נודלמן: אני לא מדבר על אסתטיקה, על ניקיון וכדומה, אלא על סיכון לחיי בני אדם:

מיכאל נודלמן: אזור התעשייה רמת חובב, זיהום אוויר בגוש דן, ואזור מפרץ חיפה.

מיכאל נודלמן: מר אנדריי אוזן אמר: "זה לא שלנו, זה של מועצה תעשייתית רמת חובב ואנחנו לא יכולים לעשות שום דבר".

מיכאל נודלמן: אני לא מקבל את דבריו.

מיכאל נודלמן: אתם השלטון, בשטח השיפוט שלכם יש יותר מ-100,000 תושבים, אזרחי המדינה.

מיכאל נודלמן: מה אתם מתכוונים לעשות כדי להגן על האזרחים שלכם מפני סכנות רמת חובב?

מיכאל נודלמן: למה אני שואל את זה?

מיכאל נודלמן: כי אני נלחם בעניין רמת חובב כבר שתי קדנציות ולא שמעתי די את הקול של העירייה, לא שמעתי די את הקול של האוניברסיטה ואפילו לא שמעתי את הקול של בית-חולים סורוקה.

מיכאל נודלמן: אנשים מגיעים לשם עם מחלות מסוימות אך לא עולה משם שום קול, יש שקט מוחלט.

מיכאל נודלמן: רק חברי הכנסת עושים מלחמה.

מיכאל נודלמן: מה אתם מתכוונים לעשות בקדנציה הבאה?

מיכאל נודלמן: אני לא מקבל את הטענה שזה לא בעיה של עיריית באר-שבע.

משה בורוכוב: אני סגן וממלא מקום ראש העיר באר-שבע ומועמד לראשות העיר.

משה בורוכוב: החזקתי במשך 5 שנים את תיק איכות הסביבה ואני גאה שבתקופה הזאת עשינו מהפיכה.

משה בורוכוב: נגמר אצלנו עידן היתושים, התחלנו במיחזור ואנחנו בין היחידים שעשו מיחזור של חומרי בניין.

משה בורוכוב: אני מציע שהכנסת תנסה גם היא לקדם את הנושא במכון התקנים כדי שנוכל למחזר חומרי בניין ולהשתמש בהם בכבישים ובדברים אחרים.

משה בורוכוב: כפי שגברת מיקי הרן זוכרת, הוגשו נגד עיריית באר-שבע שלושה תיקים וכולם נסגרו בתקופה הזאת.

משה בורוכוב: יכולתי לספר הרבה אבל אני אומר שזאת מהפיכה ואני מקווה להמשיך את המהפיכה גם בקדנציה השנייה.

משה בורוכוב: יחד עם זה, חסרים לנו כמה דברים.

משה בורוכוב: דבר ראשון, אני סבור שיש להתחיל בחינוך כבר בגיל הרך ולהגיע עד למעלה.

משה בורוכוב: כמו שהיום כאשר אתה מנסה לגעת בילד בן 4 הוא אומר: "אל תיגע בי, זה הגוף שלי," שאותו ילד יוכל להגיד להוריו: "אל תזרקו את פיסת הנייר הזאת".

משה בורוכוב: התכניות הלימודיות צריכות לבוא מכל הארגונים הסביבתיים, מוועדת החינוך וכך הלאה.

משה בורוכוב: לגבי הנושא של רמת חובב: הנושא הוא מורכב וכולנו מכירים שזה בעצם הפיכה של כל הטעויות שעשתה הממשלה החל משנות השבעים כאשר הקימה את האתר, והמשך בשנת 1996 כאשר קיבלה את החוק על אתר פסולת יחיד בכל הארץ, כך שהיום מגיעה פסולת לבאר-שבע גם מחיפה.

משה בורוכוב: המשרד לאיכות הסביבה יודע שעקב הלחץ, הן של חברי הכנסת והן של עיריית באר-שבע, סוף-סוף התקבלה החלטה על שינוי תב"ע 14 והוחלט לחפש אתרים נוספים, ואני מקווה – כמו שאומרים "בקרוב אצלכם" – שגם במרכז וגם בצפון תרגישו מה זה אתרי פסולת רעילה.

משה בורוכוב: בקשר לרמת חובב עצמה, אני חייב לציין שבהיותי גם חבר מועצת רמת חובב עקבתי מקרוב אחר השינויים שנעשו שם בשלוש השנים האחרונות, על החלטות אסטרטגיות שהם קיבלו בלחץ של חברי כנסת, כמו חבר הכנסת נודלמן שכל הזמן ניהל את המלחמה וחבר הכנסת יורי שטרן שלא היסס וכינס את ועדת הפנים לשני דיונים, אחד בכנסת והשני ברמת חובב עצמה, וכתוצאה מכך נתקבלו שתי החלטות היסטוריות.

משה בורוכוב: הראשונה, סגירה של כל בריכות האידוי עד שנת 2005 וחיפוש של פתרון קצה.

משה בורוכוב: אנחנו כבר הגשנו שלושה פתרונות קצה ואני מקווה שיקבלו חלק מהם.

משה בורוכוב: וההחלטה השנייה, שכל מפעל ומפעל צריך לדאוג בעצמו לבנות מתקן טיהור שפכים, וגם שהמפעלים החדשים שיגיעו לשם יצטרכו לבוא מראש עם פתרונות.

משה בורוכוב: אני רוצה להגיד לכם שבלי התערבות של חברי הכנסת ובלי התערבות של ועדת הפנים ואיכות הסביבה כל זה יישאר רשום על הנייר בלבד.

משה בורוכוב: למה?

משה בורוכוב: כי בעצם מי שחייב להשקיע את הכסף זה המפעלים וקשה מאוד להוציא כסף מהכיס.

משה בורוכוב: אני מקווה מאוד שבלחץ של ועדת הפנים ואיכות הסביבה, בלחץ של חברי הכנסת ובהחלטה של משרד הפנים שתיתן לנו עוד כמה חברי מועצה נוספים במועצה התעשייתית רמת חובב, כולל נציגי ציבור, יהיה קל יותר להילחם, וזה עדיף מאשר לספח את האתר לבאר-שבע.

משה בורוכוב: אם יספחו את אתר רמת חובב לעירייה שהיא כולה בגרעון, כמו שרצו לעשות בחיפה – תשימו לב, היום ברמת חובב 90% מההוצאות הן על טיפול בבעיות האקולוגיות.

משה בורוכוב: תתארו לעצמכם שאותם 30 מיליון שקל יידרשו מעיריית באר-שבע, שגם כך יש לה גרעון של 700 מיליון שקל.

משה בורוכוב: אז מי יטפל בתחום האקולוגיה?

משה בורוכוב: אני מקווה שבקדנציה הבאה אני אנהל את העיר ואז אני אתקן קודם כול את הגירעון ולאחר מכן נטפל גם בבעיות האלה.

משה בורוכוב: תודה.

יורי שטרן: אחרון השואלים, חבר הכנסת יצחק הרצוג, שהוא מהפעילים ביותר בכנסת בתחום איכות הסביבה.

יצחק הרצוג: היות שהזמן קצר, אני מציע שבאמת נסיים.

יצחק הרצוג: אין לי כוונה להלאות פה את כולם.

יצחק הרצוג: יש לי שלוש הערות קצרות.

יצחק הרצוג: ראשית, חבל שאין פה הרבה ראשי עיר בני מיעוטים.

יצחק הרצוג: אני מעלה את זה מכיוון שבמגזר הבדואי, הערבי והדרוזי סובלים מהמון בעיות.

יצחק הרצוג: הם עוד לא הגיעו בכלל לדון בבעיות של איכות סביבה.

יצחק הרצוג: אדוני היושב-ראש, אני מציע שבמקום שיש תכנית בניין מאושרת יאשרו אותה, אפרופו הפרשה של עין-חוּד.

יצחק הרצוג: כלומר אם יש כבר הסכמה של כל הגורמים הירוקים, וזה לטובת פארק הכרמל ולטובת התושבים, הייתי מקדם את זה.

יצחק הרצוג: אני מציע לקיים דיון נוסף בנושא הזה.

יצחק הרצוג: ההערה השנייה מופנית לידידי מר כרמי גילון שמתמודד בישוב חשוב מאוד, על אם הדרך לירושלים.

יצחק הרצוג: כשאני נוסע לירושלים אני רואה כל פעם כיצד פאת יער נוספת הולכת ונעלמת מול עינינו.

יצחק הרצוג: האם יש לך מה לומר בעניין הזה?

יצחק הרצוג: כי באמת אזור מבשרת ציון, הישוב שבו אתה מתמודד, הוא אחד האזורים היפים ביותר בארץ.

יצחק הרצוג: ולבסוף, למי שנותר פה מגוש דן, על נושא פי גלילות: נדהמתי למדי מההכרזה של השר פריצקי, חשבתי שהיא ממש לא במקומה והיא מחזירה אותנו אחורה.

יצחק הרצוג: אשמח לשמוע התייחסות של ראשי הערים מגוש דן להחלטה הזאת.

כרמי גילון: לצערי בכביש שאתה נוסע בו כנראה כבר לא נראה הרבה יערות.

כרמי גילון: אנחנו מנסים להציל כעת את דרום היישוב מבשרת ציון, שהיום הוא אזור תעשייה ומחצבה לשעבר, משיני הרווחיות שאפשר להוציא מן הקרקע הזאת.

כרמי גילון: כך שלא איש בשורות אני לגבי מה שאתה רואה היום.

כרמי גילון: מה שעוד נשאר לעשות במעט הקרקעות שנותרו זה להפוך אותן לריאות ירוקות אבל נדמה לי שמהכביש הראשי הרבה לא תראה, צר לי.

23596: על הרעיון של השר פריצקי על הטמנה דיברו כבר זמן רב.

23596: השאלה אם זה באמת בטיחותי.

23596: אם באמת יבואו מומחים ויאמרו שההטמנה היא בטיחותית, לפחות כמו ההרחקה ונסיעה של מאות משאיות עם חומרים מסוכנים שיכולים לגרום לאיזה אסון ואולי אפילו יותר, אז אני בהחלט חושבת שצריך לתת את הדעת לפתרון הזה, אבל בתנאי שבאמת יש לנו חוות דעת שהטמנה היא בטיחותית.

יצחק הרצוג: את יודעת מה יקרה בסוף, יגידו שאין תקציב.

יצחק הרצוג: אנחנו הרי מכירים את המדינה.

23596: נכון, אז זה יחזור אליכם.

דורון ספיר: לגבי פי גלילות: אני באופן אישי סבור שיש לפנות את פי גלילות.

דורון ספיר: ראש עיריית תל-אביב יפו גם הציע לעשות בחלק הצפוני של רמת אביב ג' פארק אולם ההצעה שלו לצערי לא התקבלה במועצה המחוזית ובסופו של דבר כנראה שלא יהיה שם פארק, כך אני מעריך.

דורון ספיר: אני מקווה שכל מי שיכול לסייע ולעזור בוועדה המחוזית אכן יסייע ויעזור ואכן נוכל לקדם את הענין.

דורון ספיר: אני חייב עוד הערה אחת לעניין הטיפול בפסולת, לשאלתה של חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך.

דורון ספיר: היא היתה גם בביקור באתר חיריה.

דורון ספיר: בכובע השני שלי אני יושב-ראש איגוד ערים דן לתברואה ואנחנו הקמנו באתר חיריה מפעל ביולוגי לטיפול בפסולת.

דורון ספיר: גם מר אפי שטנצלר שותף לעניין יחד עם גבעתיים ושאר ערי גוש דן בשיתוף פעולה עם המשרד לאיכות הסביבה.

דורון ספיר: המפעל הביולוגי הזה הוא מהמתקדמים בסוגו בעולם, הוא מטפל ב-200 טון פסולת ליום.

דורון ספיר: בעיקרון, מצד אחד נכנס לתוכו זבל ובצד השני יוצא חשמל.

דורון ספיר: כבר היום אנחנו מפיקים במתקן הביולוגי באתר חיריה חשמל מזבל.

דורון ספיר: בנוסף, על הר חיריה יש היום 61 בארות גז שמהן ניתן להפיק כ-10 מגה-ואט חשמל.

דורון ספיר: אנחנו כבר מפיקים שם חשמל מ-5-7 בארות ואני מקווה שבתוך פרק זמן קצר, כשנסיים את כל ההליכים של המכרזים, נפיק אנרגיה מכל 61 הבארות.

דורון ספיר: בסופו של דבר מדובר באנרגיה ירוקה.

דורון ספיר: לא רק שאנחנו פותרים את הבעיה של ההר אלא באותו מהלך מפיקים גם אנרגיה.

דורון ספיר: היה ביקור של כמה חברי כנסת אצלנו.

דורון ספיר: נשמח לארח כל גורם שירצה לבוא לאתר.

דורון ספיר: תודה רבה לכולם.

יורי שטרן: בעקבות ההכרזה של השר פריצקי על פי גלילות אנחנו כבר מכינים ישיבה שבה אנחנו נשקול את כל האופציות.

יורי שטרן: בשבילי זה הפתעה גדולה למדי לאחר החלטת הממשלה על פינוי האתר, אבל נשמע אם זה אכן הדבר הנכון לעשות במציאות שלנו.

יורי שטרן: היו עוד כמה אנשים שביקשו מאוד לדבר.

יורי שטרן: אתן דקה לכל אחד.

סיימון גולדמן: אני מועמד לראשות עיריית כפר-סבא.

סיימון גולדמן: רציתי להתייחס לשאלה של חברת הכנסת מלי פולישוק-בלוך על הטיפול בזבל.

סיימון גולדמן: סגן ראש עיריית תל-אביב דיבר פה על טיפול בזבל בתל-אביב בקרייה ואני מלא התפעלות.

סיימון גולדמן: עיריית כפר-סבא פנתה אלי כנציג "שינוי" בבקשה שאדבר עם השר פורז כדי שאולי הוא ייתן לה כסף – 10 מיליון שקל – להקים מעטפת למזבלה בכפר-סבא כדי שהמיץ של הזבל לא יחלחל לתוך האקוויפר.

סיימון גולדמן: באותו שבוע הגיע אלי אדם מסוים ואמר לי שב-2 מיליון שקל אפשר להקים מפעל לטיפול בזבל להפקת אנרגיה.

סיימון גולדמן: אני שואל את כל ראשי הרשויות המקומיות שנמצאים פה איך זה שעד עכשיו לא הקימו מפעלים כאלה בכל הארץ?

סיימון גולדמן: אני מבטיח שאפשר לעשות את זה בכפר-סבא, על אחת כמה וכמה שאנחנו גם שכנים של העיר קלקיליה ואפשר לעשות מפעל זבל משותף.

סיימון גולדמן: להזכירכם, כאשר משאיות זבל עברו שם אז גם באמצע האינתיפדה לא ירו משם.

יורי שטרן: אבקש שמנכ"לית המשרד לאיכות הסביבה תתייחס בסוף לכל השאלות.

יעל מגן: אני מועמדת לראשות עיריית באר-שבע.

יעל מגן: בבאר-שבע איכות הסביבה זה לא עניין של מותרות אלא זה עניין של חיים ומוות.

יעל מגן: תוחלת החיים בבאר-שבע היא הנמוכה ביותר בארץ.

יעל מגן: ילדינו סובלים מאסטמה, מגירויי עיניים, כל לילה אנחנו נאלצים להגיף את החלונות שלנו מפני הסירחון.

יעל מגן: הדבר החשוב ביותר הוא שקיימת פצצה מתקתקת בעירנו.

יעל מגן: ראש העיר הנוכחי - - -

יורי שטרן: אני עוצר אותך.

יורי שטרן: אל תדברי על ראש העיר.

יורי שטרן: תגידי לכל הציבור הזה מה את רוצה לעשות.

יורי שטרן: את לא באסיפת בחירות.

יעל מגן: במאי 2004 הולכת לצאת הרכבת שתעביר כימיקלים מסוכנים דרך העיר באר-שבע.

יעל מגן: אני חושבת שזה אחד הדברים הקטסטרופליים ביותר שניתן לעשות במאה העשרים ואחת, להקים פסי רכבת שיעבירו מאות אלפי טונות של כימיקלים מסוכנים דרך עיר מאוכלסת.

יעל מגן: חייבים לשנות את תוואי פסי הרכבת כך שיעקוף את העיר.

יורי שטרן: אבקש מד"ר מיקי הרן להתייחס גם לזה.

דני מורגנשטרן: וכשחומרים מוטענים על גבי משאיות זה טוב יותר?

יעל מגן: משאיות זה מסוכן אבל על אחת כמה וכמה בטח שלא רכבת.

דורון גרינבאום: אני פעיל איכות הסביבה בקריית טבעון.

דורון גרינבאום: ראיתי קצת זחיחות בשני עניינים ואני רוצה להעיר על הנושאים האלה.

דורון גרינבאום: דבר ראשון, לגבי מה שאמר מר חנין.

דורון גרינבאום: 1,100 אנשים שנפטרים מדי שנה בגוש דן, אם זה מלימפומה או מבעיות קרדיו-וסקולר, זה 100 מיליון דולר לשנה, כסף בטוח.

דורון גרינבאום: צריך לחשוב על זה ולהפנים את זה.

יורי שטרן: מה קריית טבעון עושה בעניין הזה?

יורי שטרן: תתייחס לנושאים שהעלינו.

דורון גרינבאום: אני דווקא מפנה דברים למודעות של חברי הכנסת ושל הממשלה.

דורון גרינבאום: דבר שני, ניטור הוא לא הפתרון, זה רק שקיפות לתושבים של מצב האוויר.

דורון גרינבאום: זה לא מנקה את האוויר.

דורון גרינבאום: באירוע ב-15 בספטמבר כל תחנות הניטור הראו שהכול בסדר על אף שריחף ענן של הפצצה מעל טבעון.

דורון גרינבאום: גם זה נושא לבדיקה.

עדינה זילברשטיין: אני יושבת-ראש הוועדה לאיכות הסביבה בעיריית הרצליה.

עדינה זילברשטיין: אני מציגה לכם נושא למחשבה לגבי פסולת הבניין.

עדינה זילברשטיין: אני חושבת שצריך לטפל בזה באופן ארצי ולהפוך את זה למיחזור.

יורי שטרן: סגן ראש עיריית באר-שבע, מר משה בורוכוב, ציין שהם עושים את זה.

עדינה זילברשטיין: עושים את זה בכלל הארץ?

יורי שטרן: לא, רק בעיר באר-שבע.

יורי שטרן: הרי אחת המטרות שלנו היא בהחלט שאנשים מהרשויות השונות ישמעו אחד את השני ויוכלו לאמץ רעיונות ופרויקטים טובים.

עדינה זילברשטיין: לפסולת בניין אין תשתית אצלנו בהרצליה.

עדינה זילברשטיין: אני לא רואה לה מקום ואפשרות ולכן אני חושבת שכדאי לעשות את זה ארצי ולפתור את בעיית פסולת הבניין.

טלי שחר: אני מועמדת לראשות מועצת כוכב-יאיר וצור יגאל המתאחדות ביום הבחירות.

טלי שחר: אני פוליטיקאית בתחילת דרכי.

טלי שחר: אני אשתדל לדבר מהר, ולא תאמינו אבל גם בנושא יחסי ציבור.

טלי שחר: אני חושבת שאחד הדברים שאתם יכולים לעזור לכל האנשים שהגיעו לכאן – וצר לי לקלקל את האופוריה אבל הם מעטים מכיוון שלפי מספר הרשויות ומספר המועמדים בכל רשות לדעתי אנחנו מיעוט שבמיעוט – לפחות אתם יכולים לעזור ביחסי ציבור של האירוע הזה, בבידול אותם אלה שכן טרחו ובאו וכן חושבים שאיכות הסביבה הוא נושא ראוי וזה לא רק מס שפתיים מבחינתם.

טלי שחר: פרסמו את השמות, עודדו ואולי זה יהיה תחילתו של אותו פורום ואותו לובי שדיברו עליו כאן.

יורי שטרן: אנחנו בהחלט מחויבים לאלה שהגיעו.

יורי שטרן: אנחנו נפרסם את השמות.

יורי שטרן: היו כמה ראשי ערים שטרחו לפחות לשלוח חתימה שלהם בפקס והתנצלו כי היום יש גם טקסי אזכרה לחללי מלחמת יום הכיפורים ולצערנו הרב ולדאבוננו יש גם הלוויות מהפיגוע האחרון, לכן לא כל מי שהבטיח לבוא אכן הגיע.

לאה קצנל: אני מ"באר שבע בראש" עם מר צביקה פוגל ומ"שינוי".

לאה קצנל: אני רוצה להעלות נושא שלה

לאה קצנל: פתעתי טרם עלה כאן, שהוא בתחום בעיות שמעסיקות את ראש העיר.

לאה קצנל: בתוך תחום כל עיר יש שטחים של מוסדות שונים, הן ממשלתיים, הן חינוכיים והן תרבותיים שהמועצה עצמה לא יכולה להיות אחראית על תחזוקתם, על ניקיונם, על יופיים.

לאה קצנל: יש הרבה שטחים בתוך גדרות מוסדות למיניהם שהם מוזנחים, לא מטופחים, מלוכלכים, שלא מהווים דוגמה חינוכית או תרבותית טובה, ולעירייה ולראש העיר אין סמכות לאכוף על המוסדות האלה.

לאה קצנל: צריך איזה תיאום.

לאה קצנל: צריך לדון איך אפשר בתוך עיר לאלץ מוסדות שונים לטפל באופן נאות בשטחים שלהם.

יורי שטרן: הכלים כביכול קיימים.

ישראל גודוביץ: מדברים כאן על זיהום אוויר.

ישראל גודוביץ: יש אישור של כל הרשויות לתדלוק מכוניות בגז.

ישראל גודוביץ: פרט לעובדה שהעלות היא 25% בלבד, זה פשוט לא מזהם.

ישראל גודוביץ: חשבתי שכדאי היה לצרף את זה לאיזה מקום באמנה.

ישראל גודוביץ: זה בסמכות הרשות המקומית.

ישראל גודוביץ: מה שעשו בכנסת, מישהו ניסה לקחת על זה חזקה ולעשות תכנית מיתאר.

ישראל גודוביץ: יפה אמרה גברת יעל גרמן, אם זה בתכנית מיתאר – הצילו אותנו מזה.

ישראל גודוביץ: אם זה יישאר בתכנית מיתאר לא יתאפשר היתרון שאפשר להפיק אותו כבר היום.

ישראל גודוביץ: לי יש כבר היום מכונית שנוסעת על גז.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: אני חושב שאנחנו באמת פספסנו את הנקודה הזאת באמנה.

יורי שטרן: האמנה מתייחסת, כפי שאתם ראיתם גם על הקיר, לכמה היבטים של שמירת איכות הסביבה אבל את הנקודה הזאת של תחנות דלק לתדלוק בגז פספסנו.

יורי שטרן: אנחנו נוסיף את זה בהמשך.

מיקי הרן: עלו פה למעלה מ-15 נושאים מרכזיים וחשובים בנושאים של איכות הסביבה.

מיקי הרן: אני לא אלאה את הנותרים בהתייחסות לכל אחד ואחד מהם, למרות שבכולם ללא יוצא מן הכלל למשרד לאיכות הסביבה יש עמדה מקצועית או פעילות או אכיפה או חקיקה.

מיקי הרן: כל הנושאים שעלו ללא יוצא מן הכלל הם בטיפולנו, חלק יותר וחלק פחות.

מיקי הרן: אבל אני אנסה לגעת בשניים-שלושה נושאים כדי לסבר את האוזן.

מיקי הרן: לגבי תמ"א 36: בנושא הזה שמעתי פה ממש נימות של צער מצד ראשי הרשויות, ולא רק פה, אנחנו שומעים את זה מהרבה ראשי רשויות.

מיקי הרן: אני מוכרחה לומר לכם שהמשרד לאיכות הסביבה אחראי על הצד המקצועי.

מיקי הרן: בצד המקצועי כבר נאמר מה שנאמר פה קודם על-ידי חברת הכנסת, אין בעיה שאנחנו יודעים עליה כיום, ולהיפך, כמה שיש יותר אנטנות אז יש לנו פחות קרינה בראש.

מיקי הרן: אני בטוחה שאם אני אשאל למי פה יש טלפון סלולרי יתברר שכולם מחזיקים את הטלפון הזה, לכן הסרת האנטנות זה לא הפתרון.

מיקי הרן: יחד עם זה אני חושבת שנכון שלרשות מקומית תהיה זכות לומר איפה היא רוצה את זה, במגבלות מסוימות.

מיקי הרן: למשל לא על בית-אבות ולא על בית-ספר.

ישראל גודוביץ: זה מה שאנחנו מבקשים, שנוכל להגביל הצבת אנטנות על-יד מוסדות חינוך ועל-יד בתי-אבות.

מיקי הרן: בסדר, יכול להיות.

מיקי הרן: צריך למצוא את הדרך לעשות את זה.

מיקי הרן: אנחנו לא נפתור פה את כל עשרות הבעיות שעלו בדיון.

מיקי הרן: אני רק אומרת שדבר אחד בטוח, השקיפות היא חשובה.

מיקי הרן: היום האזרח יכול להיכנס לאתר של המשרד לאיכות סביבה ולראות איפה נמצאת כל אנטנה ואנטנה.

קריאה: לא כתוב שם כלום.

מיקי הרן: אם לא כתוב כלום אז תפנו אלינו, אל ראש האגף, ויהיה כתוב שם.

מיקי הרן: אם יש אנטנה, צריכים להיות כתובים כל הנתונים לגביה.

מיקי הרן: כך זה צריך להיות ואם זה לא כך, זה לא בסדר.

מיקי הרן: לגבי מיחזור מים: רק אומר שיש את אותו "תקן ענבר" המפורסם, שהוא סמנכ"ל אצלנו במשרד, לטיפול שלישוני במים.

מיקי הרן: היינו רוצים מאוד שהנושא הזה אכן יתקדם כמו שצריך ושכל העיריות יגיעו לאיכות מים שניתן להשקות בה השקייה בלתי מובלת.

מיקי הרן: אנחנו דורשים את זה למשל מעירייה כמו הרצליה בעזרת --- אבל זה כלי קטן שלא מחייב את כל הרשויות אלא רק חלק מהן.

מיקי הרן: אבל אני מקווה שהתקן הזה יעבור.

מיקי הרן: בהחלטת ממשלה יש כבר הבטחה לטיפול בנושא הזה, בחוק ההסדרים החדש.

מיקי הרן: הנושא הזה בוודאי יגיע לדיון בוועדות הכנסת ואני מקווה שנטפל בו שם.

מיקי הרן: מועצה תעשייתית: המשרד לאיכות הסביבה הציע מצד אחד להקים מועצה תעשייתית שלא תהיה כפופה לעיר מסוימת, לא רק בדרום אלא גם בצפון.

מיקי הרן: מצד שני להגדיל את הייצוג של הרשויות המקומיות במועצות האלה כדי שהן תוכלנה להוות משקל ולהוציא משם את משרדי הממשלה או את כל מי שאוכף משום שתפקידו לא לשבת בתוך מועצה כזאת.

מיקי הרן: זאת ההמלצה שלנו בשתי המועצות התעשייתיות הגדולות הקיימות.

מיקי הרן: בנושא פארק איילון: אני חושבת שזה המקום שראשי הרשויות יתאחדו יחד.

מיקי הרן: זה פרויקט לדוגמה שבו לראשי הרשויות יש מה להגיד.

מיקי הרן: בהקשר הזה, אם אנחנו מדברים על פסולת בניין, זה נושא שעומד על סדר היום של המשרד לאיכות הסביבה לשנה הבאה, והוקדש לזה גם כסף מהאוצר.

מיקי הרן: הרשות המקומית יכולה להשתמש פה בכלי שנקרא "טופס 4" – זה לא פותר את כל הבעיה אבל זה פותר את חלקה – ולא לתת טופס 4 אלא אם כן מי שבנה מראה קבלות שהוא הביא את הפסולת לאתר מוסדר.

מיקי הרן: יש כבר כמה אתרים מוסדרים כאלה ואני מקווה שיהיו עוד.

מיקי הרן: יש תכניות-אב לכל אזור ואזור שעוסקות בפסולת בניין.

מיקי הרן: נקדם את תכניות-האב האלה ונרוץ עם זה קדימה.

מיקי הרן: הנושא הזה באמת חשוב וניתן לפתור אותו.

מיקי הרן: פי גלילות: אנחנו אומרים כבר שנים רבות שברגע שמטמינים הסכנה פוחתת מאוד.

מיקי הרן: לכן מה שאנחנו אמרנו, לא מעניין אותנו כרגע מה בדיוק התכניות של המקום הזה כי למען האמת זה לא לגמרי בסמכותנו.

מיקי הרן: העיריות מסביב רוצות נדל"ן?

מיקי הרן: זה בעיה שלהן, אז זה צריך לזוז למקום אחר.

מיקי הרן: אבל בכל מקרה אסור לאתר הזה להישאר כפי שהוא, זה מה שאנחנו אומרים.

מיקי הרן: לא רק שם אלא גם בבאר-שבע ובקריית אתא.

מיקי הרן: משום מה רק פי גלילות עולה לחדשות אבל האמת היא שיש לנו שלוש חוות כאלה, שלושתן בצמוד לאוכלוסיה.

מיקי הרן: החוות האלה צריכות לרדת מתחת לפני הקרקע, להיות מוטמנות ואז הסכנה מהן יורדת, ואז גם האזור נשאר פתוח, שזה כבר עניין מסוג אחר.

מיקי הרן: צריך לשקול את העניין הזה בסדרי עדיפויות, אחד מול השני.

מיקי הרן: זה לא משהו אידיאלי.

מיקי הרן: אידיאל שזה יהיה בים, שזה יהיה במקום אחר, שזה יהיה במדינה אחרת, בעזה.

מיקי הרן: אני אומרת שצריך לבחור בין סדרי עדיפויות.

מיקי הרן: אם העדיפות היא להשאיר את זה שם ומעל פני השטח כי אולי יבנו שם נדל"ן וזה מקלקל את הנדל"ן, אז לא, זה לא אופציה נכונה.

מיקי הרן: זה לגבי פי גלילות, וכנ"ל גם כשמדברים בבאר-שבע על רכבת.

מיקי הרן: אל תשכחו מה האלטרנטיבה.

מיקי הרן: האלטרנטיבה היתה שתחנת ההטענה של החומרים המסוכנים תמוקם בתוך העיר.

מיקי הרן: זה טוב יותר?

מיקי הרן: סוף-סוף אחרי מאבקים רבים הצלחנו להוציא את המסוף הזה מתוך העיר.

מיקי הרן: בשלב זה נוסעים ברכבת, זה לא הדבר הכי טוב בעולם אך יותר טוב ממה שהיה קודם, ובעתיד אולי אפשר להציב מטרה להוציא את זה בכלל מהעיר.

מיקי הרן: בנושאי איכות הסביבה צריך לעסוק בסדרי עדיפויות ובקדימויות.

מיקי הרן: אי אפשר שלא להתייחס לנושא הניטור בעקבות מה שהיה ערב יום הכיפורים.

מיקי הרן: ניטור הוא בעייתי משום שיש לנו למעלה מ-1,000 מזהמים שונים.

מיקי הרן: תחנת ניטור בודקת אחד, שניים, שלושה, ארבעה, חמישה חומרים, משהו כזה.

מיקי הרן: היא לא יכולה לבדוק את כל החומרים שמנטרים אותם בשטח ולכן ניטור בפני עצמו הוא לא פתרון.

מיקי הרן: בחיפה למשל התחנות מודדות סוקסים ונוקסים, שהם הגזים שיוצאים מפליטה של דלק, וזה לא מה שיצא מהארובות.

מיקי הרן: אבל בכל זאת היה פה אירוע שחייבים ללמוד ממנו לקח ובוודאי לשנות גם את תחנות הניטור.

מיקי הרן: דרך אגב, גם אם היו משנים והיתה עכירות לא בטוח שהיינו רואים את זה כי יש עניין את אינווקסיה, אבל אנחנו כן הולכים לקראת זה שתהיה למשרד לאיכות הסביבה אפשרות להקים מודל, לנתח וגם אם לא מדדנו לומר בדיוק מה היה איפה על-פי המודלים המקובלים שאפשר לעשות בהם שימוש.

מיקי הרן: אנחנו בדרך, המכרזים יוצאים, המודלים האלה יעמדו לרשותנו והמערכת הזאת תשתפר.

מיקי הרן: לגבי בתי הזיקוק: זה מפעל שהשקיע למעלה מ-100 מיליון שקל בשנים האחרונות בנושאים של איכות סביבה.

מיקי הרן: לא הכול פתור.

מיקי הרן: אסור שיהיה מה שקרה.

מיקי הרן: אבל אחרי שקורה אירוע כזה התפקיד שלנו לבדוק למה זה קרה ולא לאפשר שזה יקרה פעם נוספת.

מיקי הרן: המפעלים האלה נכנסו מייד לבנייה של מערכת שתיכנס לפעולה אם יקרה עוד פעם דבר כזה.

מיקי הרן: הבעיה היא שזה לוקח כמה חודשים.

מיקי הרן: אנחנו נצטרך להתאזר בסבלנות למשך כמה חודשים אבל לא נוותר.

מיקי הרן: כל אימת שיש בעיה כזאת תפקידנו ותפקיד הרשויות המקומיות להתעקש על פתרון נכון למען האזרחים.

עדי אלדר: לדעתי אחרי הבחירות צריך לקיים המשך של הרב-שיח הזה בין חברי כנסת וראשי רשויות.

עדי אלדר: אני מציע לך, אדוני היושב-ראש, ליטול יוזמה בעניין הזה ולהמשיך כי אני חושב שעלו פה הרבה נושאים מעניינים.

עדי אלדר: אנחנו בהחלט יכולים לסייע בנושאי איכות סביבה על-ידי כך שניקח כמה נושאים כל פעם, זאת אומרת נחליט מראש על מה אנחנו מדברים ונטפל בסוגיות האלה.

עדי אלדר: גברת יעל גרמן, לך יש חוף ים ולצערי לי אין חוף ים.

עדי אלדר: אם תושבי רעננה, כפר-סבא, רמת השרון והוד השרון כולם באים לשחות אצלך אין שום סיבה – אני באמת חושב כך – שהתושבים שלך יממנו לכולם את חוף הים.

עדי אלדר: צריכים לחשוב על הקמת איגודי ערים, לקחת סביבה שלמה של משתמשים באותם חופים ולעשות איגוד ערים שיתחזק את החוף כדי שזה לא ייפול על שכמי עיריית הרצליה או עירייה אחרת.

עדי אלדר: אני חושב שצריך ללכת בכיוון הזה.

יורי שטרן: אני רוצה להודות לכל המשתתפים, לאלה שנשארו ולאלה שהיו והלכו כבר.

יורי שטרן: אני מבין את האילוצים.

יורי שטרן: אנחנו גם חרגנו מהמסגרת שקבענו לעצמנו.

יורי שטרן: אל תשכחו לחתום על האמנה.

יורי שטרן: אנחנו נדע איך לתת לכם קרדיט על כך.

יורי שטרן: אני אישית חייב להגיד שהופתעתי.

יורי שטרן: פתאום ראיתי כמה שיש צורך בשיח הזה שחשבתי שמתקיים גם כך בין המשרד לאיכות הסביבה לבין הרשויות.

יורי שטרן: כנראה שיש בכל זאת מחסור בהידברויות כאלה.

יורי שטרן: אנחנו נעשה כמה וכמה ישיבות כאלה.

יורי שטרן: אני מקווה שאחרי הבחירות נוכל לעשות את זה במועד רגוע יותר.

יורי שטרן: תודה רבה לכם ובהצלחה בבחירות.