ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 69, 2003-08-20 10:30

יורי שטרן: אני פותח את ישיבת הוועדה.

יורי שטרן: על סדר-היום: אישור תקנות החומרים המסוכנים (חומרים הפוגעים בשכבת האוזון) (יישום פרוטוקול מונטריאול), התשס"ג-2003.

יורי שטרן: התבקשנו על ידי המשרד לאיכות הסביבה לתת לזה דחיפות וזה באמת דבר שאין שום טעם לגרום לסחבת.

יורי שטרן: הן תקנות חיוניות וחיוביות מאוד.

יורי שטרן: לפני שאעביר את זכות הדיבור למנכ"לית המשרד לאיכות הסביבה, אני רוצה להגיד שאני אישית מברך את התקנות האלה גם כביטוי נוסף למעורבות הבין-לאומית שלנו כי אני חושב שבתחום איכות הסביבה מדינת ישראל יכולה וחייבת לפתח את כל הערוצים הבין-לאומיים הקיימים כי זה תחום שבו אנחנו יכולים להשתחרר מהרבה מאוד מגבלות בפעילות הבין-לאומית בתחומים אחרים בגלל המצב הפוליטי שלנו.

יורי שטרן: מצד שני, זו גם אחת הדרכים היעילות לשפר את המצב אצלנו כי במקום שיש תקנה או אמנה או תקן או חובה בין-לאומית, יותר קל לנו לכופף את המערכות שלנו ולדרוש מהן עמידה בסטנדרטים יותר גבוהים כי יש מין חוק עליון שמחייב את זה.

יורי שטרן: כשאנחנו מסתובבים רק עם הארגומנטציה הפנימית שלנו אז הכוחות שכנגד לפעמים גוברים.

יורי שטרן: אני מציע שנסת

יורי שטרן: מך כמה שיותר על הסטנדרטים הבין-לאומיים וגם נדע לנצל יותר את הקרנות הקיימות לצורך זה בעולם שרק בחלקן אנחנו מעורבים.

יורי שטרן: גב' מיקי הרן, בבקשה.

מיקי הרן: קודם כל, תודה רבה על קיום הישיבה הזאת במהלך הפגרה.

מיקי הרן: אנחנו מאוד מעריכים את זה.

מיקי הרן: אלה תקנות שאנחנו עובדים עליהן כשלוש שנים.

מיקי הרן: אני אקדים ואומר שבמקרה הזה אלה תקנות שנכתבו בוועדת תקינה של המשרד לאיכות הסביבה שהוקמה על פי הכללים שאומרים שתקנות מהסוג הזה כותבים יחד עם מי שהתקנות אמורות לחול עליו.

מיקי הרן: לכן, באופן כללי אני יכולה לומר שהתקנות מוסכמות על התעשייה, בעיקר על תעשיית תרכובות ברום שהמתיל ברומיד הוא אחד המוצרים הפוגעים באוזון מצד אחד; מצד שני, הוא אחד המוצרים החשובים לחקלאות בעולם.

מיקי הרן: יש תחליפים לחלק מהשימושים אבל לא לכל וזה חומר שפוגע באוזון.

מיקי הרן: בעצם התקנות האלה עוקבות אחרי פרוטוקול מונטריאול שנקבע בשנת 1987 ואחרי אמנת וינה שהיתה ב-1985 שבהן ישראל נקבעה כמדינה מפותחת.

מיקי הרן: זאת אחת האמנות היחידות הבין-לאומיות שבהן ישראל נחשבת למדינה מפותחת.

מיקי הרן: הסיבה היא תרכובות ברום, אחד היצרנים הגדולים בעולם של החומר הזה.

מיקי הרן: מצד אחד, הוא מאוד חשוב לחקלאות ויש כמה שימושים שלא נמצאו להם תחליף.

מיקי הרן: מצד שני, זה אחד החומרים שפוגעים באוזון.

מיקי הרן: כפי שאתם יודעים שכבת האוזון שנפגעת מאפשרת לקרינה אולטרה סגולה להגיע ולגרום למחלות של קטרקט, סרטן עור וכו', כאשר הפגיעה היא לא מקומית.

מיקי הרן: זאת אומרת, לא חשוב מאיפה על פני כדור הארץ החומר עולה, הפגיעה היא גם באזורים שונים של כדור הארץ ולאו דווקא באותם מקומות שבהם הוא נפלט.

מיקי הרן: בכל מקרה, אנחנו חתמנו על האמנה ואחר-כך על הפרוטוקול ואפילו על אחד התיקונים.

מיקי הרן: גם האמנה, גם הפרוטוקול וגם התיקון נכנסו לתוך התקנות האלה, ומשמעות התקנות האלה היא לעקוב אחרי ההנחיה של האמנה שאומרת:

מיקי הרן: בחומרים האלה ואלה לא תשתמשו כלל החל מתאריך מסוים, ובחומרים מסוימים אתם צריכים לעשות phase-out כאשר ישנם כמה שימושים שהיום הם פטורים לחלוטין.

מיקי הרן: זאת אומרת, היות ולא נמצא תחליף לחומר אז יש מה שנקרא: שימוש פטור, הוא מופיע פה בתקנות, שאומר: למרות ההפחתה הקיימת, למשל כשמדברים על מתיל ברומיד, עד היום לא נמצאה דרך לחטא משלוחים חקלאיים ואחרים שעוברים ממדינה למדינה, עד היום זה נחשב חומר חיטוי הטוב ביותר, אין לו תחליף, אז זה שימוש פטור שהוגדר על ידי האמנה.

מיקי הרן: זה מצד אחד.

מיקי הרן: מצד שני, מדינות העולם שחתומות על האמנה החליטו שבחומרים ממוחזרים מותר להשתמש כי אתה לא מייצר חדש, אתה רק מנצל את החומר הקיים ולכן יש גם פטור לכל החומרים שפוגעים באוזון, לא רק למתיל ברומיד, והתקנות הן בהתאם לזה.

מיקי הרן: התקנות די ברורות מאליהן לקריאה.

מיקי הרן: זאת אומרת, הגדרות, איך אנחנו עושים את ההגבלה של הייצור, יבוא, יצוא וצריכה, איך תהיה חלוקה של החומר המותר והשימושים הפטורים, דיווח וכו'.

מיקי הרן: יש לנו כשלוש או ארבע הערות שהגיעו אתמול.

מיקי הרן: לא הייתי אומרת שהן מהותיות.

מיקי הרן: לא שמו לב לכמה נקודות.

מיקי הרן: ההערות הן של גופים שונים, אחד של משרד החוץ, אחד של משרד המסחר והתעשייה ואחד שלנו.

מיקי הרן: יש לנו פה חוברת שנכתבה ב-1998.

מיקי הרן: היא חוברת שאומרת קודם כל כמה מילים באופן כללי על המהלך שהיה בוינה ב-1985 ובמונטריאול ב-1987, ש-160 מדינות חתומות על האמנה.

מיקי הרן: היא מסבירה מה שהסברתי בעניין הפגיעה באוזון, איך מתרחשת הפגיעה באוזון, למה דווקא החומרים האלה שמכילים הלוגנים הם החומרים שמשפיעים על השכבה של האוזון.

מיקי הרן: יש אפילו אופן הפירוק של השכבה שמגינה על כדור הארץ ומה קורה כתוצאה מזה.

מיקי הרן: זה מאפשר לקרינה להיכנס לכדור הארץ ולפגוע.

מיקי הרן: מעבר לזה, מה שיותר חשוב, היא מסבירה את המושגים שהאמנה משתמשת בהם, על אופן הפליטה באוזון, כל חומר שמקבל את מה שנקרא:

מיקי הרן: ODP – Ozone Depleting Potential - זאת אומרת, מה הפוטנציאל שלו לפגוע באוזון.

מיקי הרן: יש לו מספר ועל פי זה הוחלט להפחית את החומרים.

מיקי הרן: בנוסף לכך, בעמוד 12, ישנן הכמויות המקסימליות לצריכה שנתית.

מיקי הרן: זאת אומרת, ההפחתה.

מיקי הרן: החל משנת 1991 עד 2005 היא נותנת את הירידה בצריכה של מתיל ברומיד למשל.

מיקי הרן: היא מסבירה את נושא המחזור שאמרתי שבמחזור אין בעיה, והיא נותנת אינפורמציה לגבי החומרים המבוקרים, מה השמות הקיימים שלהם.

מיקי הרן: לכל חומר יש כמה שמות תחליפיים.

מיקי הרן: בנוסף לכך מה הם התחליפים המוצעים לצורכי התעשייה כדי שהתעשייה תדע.

מיקי הרן: דיברתי הרבה על המתיל ברומיד שהוא חומר מחטא בחקלאות, למשלוחים וכו', אבל יש גם קבוצה גדולה של חומרים שמשמשים כקררים במזגנים.

מיקי הרן: הקבוצה הזאת של החומרים שמשמשים כקררים, מדינת ישראל לא מייצרת אותם היא קונה, חוץ ממתיל ברומיד שאותו אנחנו מייצרים ובגלל זה אנחנו נחשבים למדינה מפותחת.

מיקי הרן: רוב החומרים האחרים הם חומרים שמדינת ישראל קונה, מייבאת או בתוך המוצר או בנפרד, ובעיקר יש קבוצה גדולה של קררים של כל מיני מזגנים לרכב, למקררים וסתם מזגנים.

מיקי הרן: לגבי הדבר הזה כתובים פה גם התחליפים כדי שהתעשייה תדע לאן ללכת ומי התחליף הקיים.

מיקי הרן: כך שזה לא יהפוך רק למגבלות שלא ניתן לקיים אותן אלא על כל דבר אנחנו יודעים שיש תחליף קיים ויש כבר בעקבות הדבר הזה תקנות במכון התקנים בנושא של מזגנים לגבי הקררים.

מיקי הרן: כתוצאה מזה יש גם בשטח תקינה ספציפית לגבי מוצרים, בעיקר לגבי מזגנים ומקררים, השימוש בחומרים האלה.

מיקי הרן: אני רק אומר במאמר מוסגר קטן שחלק מהתחליפים הם גזי חממה.

מיקי הרן: היות ואנחנו חיים בעולם לא מושלם, חלק מהתחליפים הם גזי חממה.

מיקי הרן: זאת אומרת, הם גורמים להתחממות כדור הארץ ואי לכך אחת האמנות הקרובות באחד המפגשים הבין-לאומיים יעסקו בניסיון לחבר את כל האמנות הסביבתיות הרלוונטיות כדי שתהיה הסתכלות כללית.

מיקי הרן: אני אומרת את זה כדי שתדעו שיש קשיים.

מיקי הרן: לכן האמנה היא אמנה דינמית ובהיבט הזה ניסינו להשאיר את זה פתוח בצמוד לאמנה כי כשהיא תשתנה נוכל לשנות, אבל כנראה שמשפטית זה בלתי אפשרי אז אנחנו נצטרך לעקוב ומפעם לפעם להכניס תיקונים.

מיקי הרן: אולי אני אסב את תשומת לבכם לדבר אחד.

מיקי הרן: בהגדרות כתוב שכל מונח הוא בהתאם למשמעות שיש לו בפרוטוקול מונטריאול לגבי היום, ואם יהיה שינוי אנחנו נצטרך כל פעם לשנות את זה בהתאם למה שישראל תחליט או לא תחליט באמנה הזו כי היא לא סגורה עד הסוף כמו הדוגמה שנתתי לגבי התחליפים.

מיקי הרן: זה מה שיש לי לומר על החוק עצמו.

יורי שטרן: זה נורמלי שזה לקח 15 שנה?

מיקי הרן: זו האמנה המוצלחת ביותר מכל האמנות הסביבתיות הבין-לאומיות.

מיקי הרן: מעבר לתקנות האלה, ברגע שישראל חתמה על האמנה היא התחייבה כל שנה לדווח מה היא עושה.

מיקי הרן: היות שאנחנו פעילים ממש מרכזיים באמנה הזאת בגלל המתיל ברומיד, חברת תרכובות ברום קיבלה בתנאים לרשיון עסק כבר לפני כמה שנים את ההנחיה לדווח.

מיקי הרן: הנציג שלנו רוני סרי ועורכת דין רחל אדם מגיעים למפגש הבין-לאומי, מדווחים על הכמויות שהופחתו, איך הם עומדים ביחס למה שנדרש באמנה.

מיקי הרן: אפילו היה לנו דו-שיח איתם שנה אחת, חישבנו לא נכון וחזרנו, אבל בסופו של דבר אנחנו עומדים בזה, בעיקר בנושא המתיל ברומיד כי בשאר זה הרבה פחות רלוונטי מבחינתנו.

מיקי הרן: האמת היא שהתקנות האלה ידאגו שאנחנו נהיה סגורים יותר גם בהיבט של יבוא ויצוא.

מיקי הרן: כשמדובר על מתיל ברומיד אז אנחנו מדברים על חברה אחת.

מיקי הרן: אנחנו שמים להם תנאים ברשיון עסק, זה עובד כמו שצריך.

מיקי הרן: אבל כשאתה מדבר על כלל התעשייה, אני צריכה שתהיה בקרה על החומרים שנכנסים לתוך הארץ ויוצאים, והתנאים לרשיון עסק שאני משתמשת בהם לא יעילים.

מיקי הרן: לכן לשאלתך, בהיבט הזה מדינת ישראל באמת מובילה באמנה, עומדת בתנאים שלה.

מיקי הרן: היא נחשבת לאחת האמנות המוצלחות ביותר כי יש הפחתה ברורה בכמויות ויש גם ירידה בחור באוזון.

מיקי הרן: יודעים למדוד אותו ורואים שיש הפחתה.

מיקי הרן: זאת אומרת, גם יודעים שיש תוצאות.

יורי שטרן: הנציגים של המדינות שחתמו על האמנה הזאת נפגשים פעם בשנה?

אהרון סרי: פעמיים בשנה.

יורי שטרן: איפה?

אהרון סרי: בדרך כלל יש מפגש מקדים בחודש יולי והמפגש בין הצדדים בחודש נובמבר.

יורי שטרן: המפגשים האלה מתקיימים גם אצלנו?

מיקי הרן: לא.

אהרון סרי: לא הזמנו אותם.

יורי שטרן: למה שלא תזמינו?

יורי שטרן: אם אנחנו גורם כל כך מרכזי באמנה הזאת ואנחנו גם בסדר, למה לנו לא להיות הצד המארח?

מיקי הרן: לא חשבנו על זה.

מיקי הרן: ניתן לחשוב על זה, אבל צריך לדעת מראש שמדובר בהוצאה כספית גדולה.

מיקי הרן: משרד החוץ צריך להירתם לזה.

יורי שטרן: הארגון הבין-לאומי בטח מממן חלק.

מיקי הרן: רק חלק.

מיקי הרן: מדובר במאות אנשים.

יורי שטרן: אני חושב שכדאי לחשוב על זה.

שמואל חן: רק הערת ביניים קטנה.

שמואל חן: צריך להזכיר שסגן תכנית האוזון של האו"ם הוא ישראלי ואיש המשרד לאיכות הסביבה לשעבר, שמו דוקטור מיכאל גרבר.

שמואל חן: אני משוכנע שהוא ישמח לעזור.

יורי שטרן: אני חושב שיש קרנות בין-לאומיות והארגון עצמו של האמנה, גם משרד התיירות יכול להשתתף.

מיקי הרן: הרעיון מעניין.

מיקי הרן: אני יודעת שהכנס הבין-לאומי היחידי שמבקשים לקיים במדינת ישראל הוא בנושא הציפורים בעוד כמה שנים.

מיקי הרן: גם על זה משרד החוץ לא מוכן להתחייב.

מיקי הרן: אנחנו נבדוק את זה.

מיקי הרן: זה רעיון שלא חשבנו עליו.

מיקי הרן: אתה צודק, אנחנו מדינה מאוד מרכזית.

מיקי הרן: צריך לזכור שיש שם 77 מדינות הגוש הערבי שלהערכתי יחרימו את הכינוס הזה.

מיקי הרן: דרך אגב, לא תמיד נעים כל כך להיות בפורומים האלה כאשר ישראל בעצם לא שייכת כמעט לשום גוש.

מיקי הרן: הרבה פעמים הנציגים שלנו מוצאים את עצמם בודדים במערכה.

מיקי הרן: היו"ר יורי שטרן: נתחיל בקריאת התקנות.

שמואל חן: הערה מקדימה.

שמואל חן: בשם ארגוני הסביבה וכמי שהיה שותף פעמיים בדיונים האלה של פרוטוקול מונטריאול מטעם חיים וסביבה אני באמת מברך על זה שהמשרד הביא את התקנות לדיון ולהחלטה.

שמואל חן: אני גם רוצה לציין לטובה שבדרך כלל היה שיתוף פעולה מלא בין המשרד לבין הארגונים.

שמואל חן: החל מ-1995 עבדתי מול מיכאל גרבר, שהיה אז ראש אגף איכות אוויר ולמעשה עד היום.

שמואל חן: אני רק מצר על דבר אחד.

שמואל חן: אמרה דוקטור מיקי הרן, מנכ"לית המשרד, בצדק, שהוועדה נבנתה על פי העיקרון שהתקנות משפיעות על הציבור, אבל רכיב אחד מהציבור לא נכלל בוועדה וזה נציגי ארגוני הסביבה.

מיקי הרן: בוועדת ההיגוי הם נמצאים, לא בוועדת המשנה אולי.

שמואל חן: לא ידוע לי על כך.

שמואל חן: אשמח לדעת שזה באמת כך.

מיקי הרן: למיטב זכרוני הם שותפים, אני לא רוצה להגיד שבמאה אחוז מהוועדות, אבל בחלקן בוודאי.

אהרון סרי: הם מוזמנים כמשקיפים.

יורי שטרן: על כל פנים כדאי תמיד לזכור את הנקודה הזאת ולדאוג לכך שבכל פורום שהוא לא רק של המשרד אלא כולל נציגים של גורמים אחרים, שנציגי הירוקים יהיו שותפים.

יורי שטרן: אנחנו מתחילים בקריאת התקנות.

איריס סניטקוב: "תקנות החמרים המסוכנים (יישום פרוטוקול מונטריאול בענין חמרים הפוגעים בשכבת האוזון), התשס"ג-2003 – בתוקף סמכויותי לפי סעיפים 10 ו-12 לחוק החמרים המסוכנים, התשנ"ג-1993 (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר הבריאות, שר החקלאות ופיתוח הכפר, שר הרווחה ושר המסחר, התעשיה והתעסוקה לפי סעיף 13 לחוק, ובאישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת לפי סעיף 21א(א) לחוק יסוד: הכנסת וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, אני מתקינה תקנות אלה: מטרה 1.

איריס סניטקוב: מטרת תקנות אלה ליישם את הוראות פרוטוקול מונטריאול שישראל צו לו, על ידי הגבלות היצור, הצריכה, היבוא והייצוא של חומרים מפוקחים בשל הפגיעה שהם גורמים או עלולים לגרום לשכבת האוזון הסטרטוספרית, ועל ידי הפיקוח והבקרה עליהם.

איריס סניטקוב: "

יורי שטרן: יש הערות?

מרים פרנקל-שור: אני חושבת שהיום כבר לא צריך את שר הרווחה.

מרים פרנקל-שור: כלומר, היה צריך את זה לפי סעיף 13, מכיוון שלגבי חומרים המשמשים לתעשייה, שר הרווחה בא בעקבות היותו במשרד העבודה.

רות רוטנברג: אין לי בעיה עם זה, זה באמת שולי.

רות רוטנברג: טיוטת התקנות נכתבה לפני שש שנים, שלוש שנים.

רות רוטנברג: זה עבר כבר אישורים של משרד המשפטים.

רות רוטנברג: הרי בסעיף 13 בחוק כתוב שהתקנות יאושרו על ידי שר העבודה והרווחה.

רות רוטנברג: יש לנו התלבטות עם זה.

רות רוטנברג: בחוק זה נדרש.

רות רוטנברג: מה שמשרד המשפטים ואתם תגידו מקובל עלינו.

מרים פרנקל-שור: אגב, למה לא כתבתם גם את סעיף 17.

מרים פרנקל-שור: סעיף 17 זה הסמכות הכללית של השר בנוסף לסמכויות הספציפיות.

רות רוטנברג: אפשר להוסיף גם את סעיף 17 אבל יש לנו שני סעיפים כל כך ספציפיים, מקצועיים, מפורטים.

רות רוטנברג: נוסיף אותו ובא לציון גואל.

יורי שטרן: לגבי המטרות יש הערות?

יורי שטרן: אין.

יורי שטרן: סעיף 1 התקבל פה אחד.

איריס סניטקוב: "הגדרות 2.

איריס סניטקוב: (א) בתקנות אלה – 'חומר מפוקח' – חומר כמפורט בתוספת הראשונה, בין בצורתו הפשוטה ובין כשהוא מעורב עם חומרים אחרים, למעט חומר כאמור המצוי במוצר מוגמר;"

מרים פרנקל-שור: כימיקל מזיק בחוק החומרים המסוכנים מוגדר: בין בצורתו הפשוטה ובין מעורב או ממוזג בחומרים אחרים.

מרים פרנקל-שור: אותה משוואה מופיעה גם בהגדרת רעל.

מרים פרנקל-שור: השאלה היא מדוע השמטתם את המילים: "או ממוזג"?

מרים פרנקל-שור: האם אתם מעוניינים שההגדרה הזאת תחול רק על חומר כשהוא מעורב או גם כשהוא ממוזג בחומרים אחרים?

מיקי הרן: אני לא מכירה את ההבדל הגדול בין מעורב לממוזג.

מיקי הרן: מעבר לזה, כל ההגדרות האלה לקוחות תרגום ישיר מהפרוטוקול.

מרים פרנקל-שור: אבל זה יוצר חוסר אחידות עם חוק החומרים המסוכנים.

מיקי הרן: תשאלי כימאי מה זה "ממוזג", לא תקבלי שום תשובה.

מרים פרנקל-שור: אין לי מושג, אבל כך נכתב בחוק חומרים מסוכנים.

מרים פרנקל-שור: כתוב: "כימיקל מזיק".

מרים פרנקל-שור: אתם תחליטו.

מיקי הרן: כאן המזיק הוא בהיבט הזה שפוגע באוזון, הוא לא מזיק כשמחזיקים אותו ביד, אולי חלק כן, אבל אז יש חוק החומרים המסוכנים.

מיקי הרן: אני לא הייתי מוסיפה את זה.

רות רוטנברג: השאלה היא רק טכנית.

רות רוטנברג: לפי דעתי משפטית, צריך לזכור שחוק החומרים המסוכנים הוא הרי תרגום של פקודת הרוקחים שהיא מנדטורית, ואז הגישה הכימית, הטכנולוגית היתה קצת שונה.

רות רוטנברג: דברים השתנו.

רות רוטנברג: נשאלה השאלה הפשוטה הכימית האם המילה "ממוזג" מוסיפה משהו על "מעורב".

מיקי הרן: לא.

מיקי הרן: אני לא יודעת לתרגם למה הכוונה.

רות רוטנברג: אני רוצה להוסיף מהצד המשפטי.

רות רוטנברג: ברשימות של חוק החומרים המסוכנים, "כימיקל מזיק" זה וזה שמופיע בתוספת של חוק החומרים המסוכנים.

רות רוטנברג: לכן, הוא מופיע בתוספת ובלבד שהם יהיו אותם החומרים ולא יחרגו מהם.

יורי שטרן: מדובר האחידות השפה.

רות רוטנברג: אני חושבת שזה עניין טכני מקצועי.

תמי וייס-כהן: אם אני מסתכלת בהיבט של מתיל ברומיד שאנחנו מייצרים, חומר ממוזג הוא חומר שלפי הגדרתו כאן איננו מפוקח משום שהוא מתאים בהגדרתו ל-feedstock.

תמי וייס-כהן: כלומר, חומר שנכנס לתהליך ייצור והפך לחומר אחר.

תמי וייס-כהן: זו לא תערובת של חומרים כמו שכאן הוא מעורב.

מיקי הרן: גם בחוק החומרים המסוכנים "ממוזג" אין הכוונה ל-feedstock.

מיקי הרן: לפי דעתי ניסו לתרגם את המלה תרכובת באיזושהי דרך.

מיקי הרן: אני לא רוצה להוסיף פה מונח שאני לא יודעת מה הוא אומר.

מיקי הרן: "ממוזג" זה דבר בלתי קיים בכימיה.

לימור לסטיגזון: ההגדרות האלה הן תרגומים של ההגדרות שמופיעות בפרוטוקול.

יורי שטרן: זה מה שאמרה דוקטור הרן.

יורי שטרן: הרי יש לנו במדינה מספר חוקים, וזה לא טוב כעיקרון שהגדרה של אותו מושג, של אותו מותג בשני חוקים לא תהיה זהה.

רות רוטנברג: זה לא אותו מושג.

רות רוטנברג: שם זה כימיקל מזיק ופה זה חומר מפוקח.

רות רוטנברג: לכן זה לא מפריע לי כמשפטנית.

מיקי הרן: וגם לי מפריע מאוד להוסיף "ממוזג" כשאני לא יודעת מה זה.

איריס סניטקוב: "חומר מפוקח ממוחזר" – חומר מפוקח שנאסף מציוד, מכונות, מערכות, כלי אחסון וכדומה ושטופל באמצעות סינון, יבוש, זיקוק, טיפול כימי וכיוצא בזה;"

מיקי הרן: זה בעיקר הקררים.

איריס סניטקוב: "יבואן" – יבואן של חומר מפוקח המפורט בחלק ב' בתוספת הראשונה; "יצרן" – יצרן של חומר מפוקח המפורט בחלק ב' בתוספת הראשונה; "כמות יבוא" – סך כל כמות היבוא בשנה של חומר מפוקח שאינו ממוחזר, שלא לשימוש פטור; "כמות ייצור" – סך כל כמות הייצור בשנה של חומר מפוקח שאינו ממוחזר, שלא נועד לשימוש פטור; "כמות יצוא" – סך כל כמות היצוא בשנה מתוך כמות היצור של חומר מפוקח שאינו ממוחזר, שלא נועד לשימוש פטור; "כמות צריכה" – ההפרש שבין סכום כמות הייצור וכמות היבוא לבין כמות היצוא; "ממונה" – כהגדרתו בחוק; "פרוטוקול מונטריאול" – פרוטוקול מונטריאול בדבר חומרים המדלדלים את שכבת האוזון מ-1987 שאומץ במסגרת האמנה הבין-לאומית להגנה על שכבת האוזון מ-1985 (אמנת וינה); "רשיון יבוא" – כמשמעותו בצו מתן רשיונות יבוא, 1939; "רשיון יצוא" – כמשמעותו בצו רשיונות יצוא, 1940; "שימוש פטור" – כמשמעותו בתקנה 6. "

יורי שטרן: יש הערות לסעיף הגדרות, חוץ מהמילה "ממוזג"?

יורי שטרן: אין.

יורי שטרן: אנחנו מאשרים את סעיף ההגדרות.

שמואל חן: רק הערה קטנה.

שמואל חן: לגבי פרוטוקול מונטריאול, אולי צריך גם להגדיר את העובדה שהוא עבר את התיקונים.

שמואל חן: זאת אומרת, על פי התיקונים שאושררו על ידי ממשלת ישראל.

שמואל חן: לכלול את התיקון שאושרר ב-1995, תיקון קופנהגן.

שמואל חן: דרך אגב, ממשלת ישראל עדיין לא אשררה את התיקון האחרון.

שמואל חן: צריך להכניס אותו ואת תיקוני מונטריאול וקופנהגן.

מיקי הרן: הוא מעוגן בתקנות.

מיקי הרן: זאת אומרת, רק נפריע להגדרה של פרוטוקול מונטריאול, בעוד שהתיקון מעוגן בתקנות.

מיקי הרן: אנחנו לא רוצים להכניס תיקון בהגדרה.

מיקי הרן: כיום התיקון נמצא כבר בתוך התקנות.

מיקי הרן: בוא נגיד שנחתום על תיקון בייג'ין והוא ידרוש מאתנו תיקון של התקנות.

מיקי הרן: הרי זה לא לוקח יום אחד.

מיקי הרן: באותו זמן נכניס תיקון.

מיקי הרן: אין דרך אחרת מבחינת משרד החוץ.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: אנחנו עוברים לסעיף קטן (ב).

איריס סניטקוב: "(ב) לכל מונח אחר בתקנות אלה תהיה המשמעות שיש לו בפרוטוקול מונטריאול ובהחלטות שהתקבלו על פיו במפגשי הצדדים של הפרוטוקול שמתפרסמות באתר האינטרנט של המשרד לאיכות הסביבה (להלן – אתר האינטרנט) ושעתקים מהן מונחים לעיון הציבור בלשכה הראשית של המשרד האמור בירושלים.

איריס סניטקוב: "

מיקי הרן: כאן כדאי להוסיף את ההערה של משרד החוץ.

מיקי הרן: משרד החוץ ביקש שנוסיף פה: "כנוסחו במועד פרסום תקנות אלה" כדי שלא מתחייב על העתיד במשהו בלתי ברור.

רות רוטנברג: כל עדכון יצטרכו לבדוק אותו והוא לא אוטומטית נכלל מראש.

יורי שטרן: אנחנו נתקן את זה.

מרים פרנקל-שור: איזה מונח בתקנות האלה אתם מפנים לפרוטוקול מונטריאול?

מיקי הרן: הרבה פעמים את רואה שיש כל מיני הגדרות.

מיקי הרן: אפילו ב"שימוש פטור", זו הדוגמה הכי טובה, את רואה שבתוך הסוגריים הוספנו את המילה באנגלית.

מיקי הרן: כשאת מתרגמת מילה במילה את מגיעה למושגים כמו "ממוזג" שאף אחד לא יודע מה זה.

מיקי הרן: כדי שלא תהיה אי-הבנה אנחנו אומרים: מושג אחר.

מיקי הרן: זאת אומרת, אם זה לא מובן, בבקשה ללכת לקרוא את זה במקור באנגלית ולראות מה הכוונה כדי שלא יהיה ויכוח, כי התרגום לעברית לפעמים מוסיף פרשנות מסוימת והוא לא מספיק מדויק.

מרים פרנקל-שור: אם את אומרת שיש עניין של התרגום והתרגום מאנגלית גובר, זה דבר שלא הולך עם כל מונח אחר בתקנות זאת אומרת, מה שלא מוגדר לך כאן בתקנות, את הולכת לפרוטוקול מונטריאול.

מרים פרנקל-שור: את יכולה לתת לי דוגמה למשל?

מיקי הרן: זה פרוטוקול מאוד ארוך.

מיקי הרן: אני לא יודעת לתת לך דוגמה.

מיקי הרן: אבל אני יודעת שאפילו בנושא כמו feedstock נכון שהגדרנו אותו כאן ואז זה כאילו מונח.

מיקי הרן: אין הגדרה של feedstock, יש הסבר של שימוש פטור.

רות רוטנברג: הייתי מחפשת בתקנה 6.

רות רוטנברג: אני לא מוצאת כרגע.

מרים פרנקל-שור: כשאת מדברת על כל מונח, זאת אומרת שאין כאן הגדרה של מונח.

מרים פרנקל-שור: אם אין הגדרה של מונח, אנחנו הולכים לכאן.

מרים פרנקל-שור: ברגע שיש לך את הגדרה של התקנות, התקנות גוברות על הפרוטוקול.

רות רוטנברג: מדובר על מונח אחר.

מרים פרנקל-שור: זה לא עניין של תרגום בכלל.

מרים פרנקל-שור: זה עניין של מה שמוגדר לך כאן ואז את הולכת לפרוטוקול.

מרים פרנקל-שור: אני עברתי על הפרוטוקול ועברתי על התקנות ולא ראיתי, לכן ביקשתי את עזרתכם שתפנו אותי לדברים, כי אני שואלת: למה צריך את הסעיף הזה?

מיקי הרן: כי הניסיון שלנו מלמד אותנו שסוף סוף בא מישהו שקורא את המשפט באנגלית ואומר: לא זו היתה הכוונה.

מרים פרנקל-שור: על זה צריך סעיף אחר.

מרים פרנקל-שור: זה לא נותן את הפיתרון.

מיקי הרן: רק לגבי מושג.

מיקי הרן: למשל במושג כמו feedstock שאין לו ממש תרגום בעברית ואנחנו נתנו לו תרגום, צריך לחזור ולקרוא את ההגדרה שלו באנגלית כי לפי דעתי זה נופל בתוך מונח אחר כי זה מונח שלא מוגדר בסעיף (א) ואליו הכוונה.

רות רוטנברג: למה זה מפריע לך?

רות רוטנברג: זה די מקובל.

רות רוטנברג: זה סעיף שלא מפריע.

רות רוטנברג: בגלל שזה כל כך מקצועי אנחנו נעזרים באמנה.

יורי שטרן: למה זה מפריע לך?

מרים פרנקל-שור: כי לא מצאתי לו סיוע.

מרים פרנקל-שור: זה לא סתם דברים בחקיקה או בחקיקת משנה.

מרים פרנקל-שור: יש סעיף בחוק, צריך להבין מה הכוונה שלו.

מרים פרנקל-שור: אם הכוונה שהנוסח האנגלי גובר, זה סיפור אחד.

מרים פרנקל-שור: סעיף קטן (א) מגדיר הגדרות מסוימות.

מרים פרנקל-שור: למשל, אין הגדרה לטיפול כימי.

רות רוטנברג: אז אנחנו הולכים לאמנה.

מרים פרנקל-שור: אבל אין.

מיקי הרן: אבל feedstock יש.

מיקי הרן: כל מה שיש לך בסעיף 6 יש.

מרים פרנקל-שור: זה הנושא של התרגום.

מיקי הרן: זה לא בדיוק תרגום.

רות רוטנברג: לא תמיד אנחנו יכולים לדעת מראש.

רות רוטנברג: הרי זה לא מזיק.

רות רוטנברג: אם אין אז אין.

רות רוטנברג: לא ניתן לו פרשנות.

רות רוטנברג: אבל אם יהיה, שלא יהיה ויכוח שאפשר למנוע אותו מראש.

מיקי הרן: Feedstock זה לא בדיוק תרגום, זה גם הגדרה.

מיקי הרן: לא שמנו את זה בהתחלה.

מיקי הרן: הגדרנו את זה כמיטב יכולתנו בסעיף 6.

מיקי הרן: אבל אם מישהו יחליט שזה כן feedstock או לא feedstock לתהליך שהוא עושה, בבקשה.

רות רוטנברג: אני דווקא חשבתי על דברים אחרים כי feedstock מוגדר.

רות רוטנברג: אבל אם יש משהו כזה, את לא מצאת, אבל אנחנו לא מספיק מצויים בזה.

רות רוטנברג: זה כל כך מקצועי, אני הייתי משאירה את זה.

יורי שטרן: זה סעיף מילוט.

יורי שטרן: אנחנו מאשרים את סעיף 2 עם התיקון שאומר: "כנוסחו במועד פרסום תקנות אלה".

איריס סניטקוב: "הגברת יצור, 3.

איריס סניטקוב: (א) לא ייצר אדם, לא ייבא ולא ייצא בין בעצמו ובין באמצעות יבוא, יצוא אחר חומר מפוקח מהחומרים המפורטים בחלק א' בתוספת וצריכה של הראשונה אלא אם כן הוא מיוצר, מיובא או מיוצא עבור שימוש חומר מפוקח פטור.

איריס סניטקוב: ולעניין יבוא או יצוא – ברשיון יבוא או רשיון יצוא, לפי הענין.

איריס סניטקוב: מבלי לגרוע מכלליות האמור בתקנת משנה (א), לא ייצא אדם חומר מפוקח מהחומרים המפורטים בחלק א' בתוספת הראשונה למדינה שאינה צד לפרוטוקול.

איריס סניטקוב: לא ייבא אדם ולא ייצא, בין בעצמו ובין באמצעות אחר, חומר מפוקח מהחומרים המפורטים בקבוצה 7 בחלק ב' בתוספת הראשונה אלא ברשיון יבוא או רשיון יצוא, לפי הענין.

איריס סניטקוב: "

מיקי הרן: כאן יש לנו הערה.

מיקי הרן: נשמטה לנו קבוצה 8.

מיקי הרן: "לא ייבא אדם ולא ייצא, בין בעצמו ובין באמצעות אחר, חומר מפוקח מהחומרים המפורטים בקבוצה 7 בחלק ב' בתוספת הראשונה ובקבוצה 8 אלא ברשיון יבוא או רשיון יצוא, לפי הענין.

מיקי הרן: "

איריס סניטקוב: "(ד) כמות הצריכה של חומר מפוקח המפורט בקבוצה 7 בחלק ב' בתוספת הראשונה במשך שנה, לא תעלה על הרמה המותרת כמפורט בטור ג' של חלק א' לתוספת השלישית, ותופחת לאפס לפי לוח הזמנים המפורט בטור א' בחלק א' לתוספת השלישית.

איריס סניטקוב: "

מיקי הרן: כאן גם למתיל ברומיד צריך רשיון יבוא ויצוא.

רות רוטנברג: יש מישהו מהתמ"ס?

מרים פרנקל-שור: הם כתבו שאין להם הערות.

רות רוטנברג: הרגע הכנסנו שינוי.

מרים פרנקל-שור: נאשר את התקנות על תנאי.

מרים פרנקל-שור: אם תוך שבועיים לא יהיו להם הערות, התקנות מאושרות.

יורי שטרן: וכל הרשימות האלה סוכמו עם התאחדות התעשיינים?

מיקי הרן: כן.

יורי שטרן: אנחנו מאשרים את סעיף 3.

מרים פרנקל-שור: בסיפה של פסקה (ב) תוסיפו "פרוטוקול מונטריאול".

מרים פרנקל-שור: כך ההגדרה

רות רוטנברג: או שנכתוב "פרוטוקול מונטריאול" או "פרוטוקול".

יורי שטרן: אז תכניסו את זה להגדרות כדי לא לחזור על זה כל פעם.

מרים פרנקל-שור: מה זה "תופחת לאפס"?

מרים פרנקל-שור: זה המונח המקצועי?

מיקי הרן: תרגום מאנגלית.

איריס סניטקוב: "חלוקת כמות 4.

איריס סניטקוב: רשות מוסמכתכהגדרתה בפקודת היבוא והיצוא (נוסח חדש), התשל"ט- המותרת למכירה 1979, תחלק בין יצרנים ויבואנים את הכמות המותרת למכירה של חומר של חומר מפוקח מפוקח, לפי הכמות המרבית לצריכה כמפורט בחלקים א' וב' לתוספת השלישית.

איריס סניטקוב: "

רות רוטנברג: אני חושבת שמבחינת עברית הרשות לא מחלקת בין יצרנים ויבואנים אלא היא קובעת את החלוקה.

מיקי הרן: אני אגיד מאיפה זה הגיע באופן מדהים.

מיקי הרן: לפתע הסתבר שיש אנשים שרוצים לייבא מתיל ברומיד למדינת ישראל.

מיקי הרן: אל תשאלו אותי איך.

מיקי הרן: אני לא הבנתי את העניין הזה.

מיקי הרן: הם קונים מתיל ברומיד של תרכובות ברום באירופה ורוצים לייבא את זה לישראל.

מיקי הרן: אני לא יכולה למנוע מהם סחר חופשי.

מיקי הרן: אני חייבת להשאיר להם פתח כזה.

מיקי הרן: בינתיים הם התחרטו, אבל אולי הם יחזרו בהם עוד פעם.

מיקי הרן: מכאן נובע הסעיף הזה שסוכם עם משרד התמ"ס, שאנחנו נקצה כי הרי הסך הכל מוגבל.

מיקי הרן: אם מישהו מייבא, אני צריכה להתייחס לזה.

מיקי הרן: אנחנו נוסיף אחרי הפסיק של השורה הראשונה "תקבע את חלוקת הכמות המותרת למכירה".

רות רוטנברג: "למכירה של חומר מפוקח בין יצרנים ויבואנים, לפי הכמות המרבית וכו'.

לימור לסטיגזון: יש לנו הערה נוספת, משהו שחשבנו עליו עכשיו.

לימור לסטיגזון: יש פה עניין של לוחות זמנים שצריך להגדיר מתי הרשות קובעת את המכסה ומודיעה על כך ליצרן.

לימור לסטיגזון: אני חושבת שהיצרן צריך להיערך תקציבית וצריך לדעת כמה מותר לו לייצר.

יורי שטרן: מה את מציעה?

לימור לסטיגזון: לפחות חצי שנה מראש.

יורי שטרן: הרשיונות הם לא על בסיס שנתי.

מיקי הרן: זה חייב להיות על בסיס שנתי כי כל שנה הכמות אחרת.

מיקי הרן: זה הולך ויורד.

יורי שטרן: אם כך, היא תקבע חלוקה על בסיס שנתי?

רות רוטנברג: צריך לבדוק את זה גם עם משרד התמ"ס.

אהרון סרי: אני רק יכול לומר שבשנים קודמות משרד התמ"ס פרסם מכרז באוגוסט.

אהרון סרי: זאת אומרת לפחות ארבעה חודשים לפני תחילת השנה.

יורי שטרן: מה אתם מציעים לכתוב פה?

תמי וייס-כהן: באותה תקופה לא התייעצו אתנו והיו כבר מחוייבויות ללקוחות בארץ.

תמי וייס-כהן: זו קצת בעיה כי לקוחות בארץ עובדים עונתית.

תמי וייס-כהן: מתיל ברומיד הוא מוצר עונתי.

תמי וייס-כהן: לכן פונים אלינו מראש.

מיקי הרן: מה את מציעה?

תמי וייס-כהן: חצי שנה מראש.

מיקי הרן: בסדר.

מיקי הרן: במקום ארבעה חודשים, שישה חודשים.

יורי שטרן: צריך לציין שזה על בסיס שנתי או שזה מובן מאליו?

מיקי הרן: צריך לציין את זה.

רות רוטנברג: יש לנו עוד תיקון.

רות רוטנברג: התיקון שאומר אותו יהיה (ב) ואז הייתי מוסיפה פסקה (ג): "חלוקת הכמויות כאמור בתקנת משנה (א) תיעשה אחת לשנה לא יאוחר מה-1 בחודש יולי לגבי השנה הבאה".

רות רוטנברג: זה יהיה (ב) או (ג), ואז אנחנו צריכים להוסיף גם, וזה עניין מקצועי, שתיכף המנכ"לית תסביר אותו, הרעיון הוא שלצורך קביעת הכמות האמורה בתקנת משנה (א) לא תיכלל הכמות הדרושה לשימוש פטור.

רות רוטנברג: זה עניין מקצועי מובהק.

מיקי הרן: השימוש הפטור צריך להוציא אותו מהחישוב הכללי.

מיקי הרן: אם לא נגיד את זה כאן, מישהו יכול לטעות ואז יתחילו לריב איך מחלקים את הכמות.

מיקי הרן: פסקה (ב): "לצורך קביעת הכמות כאמור בתקנת משנה (א) לא תיכלל הכמות לשימוש פטור".

רות רוטנברג: הכמות של מה?

רות רוטנברג: הכמות המותרת?

רות רוטנברג: כי זה כתוב בסעיף 4(א).

מרים פרנקל-שור: זו הכמות המרבית לצריכה כמפורט בחלקים א' וב' לתוספת השלישית?

מרים פרנקל-שור: זו הכוונה?

מיקי הרן: כן.

מיקי הרן: אבל אנחנו אומרים: לצורך קביעת הכמות כאמור בתקנת משנה (א).

מרים פרנקל-שור: יש לך שתי כמויות.

מרים פרנקל-שור: לפי התיקון ב-(א) יש גם חלוקת כמות שמותרת למכירה של חומר מפוקח וגם הכמות המרבית.

מיקי הרן: הכוונה היא כמות למכירה.

מרים פרנקל-שור: פסקה (ב) מתייחסת לכמות למכירה?

מיקי הרן: כן, ודאי.

מרים פרנקל-שור: רותי, הבנו את העיקרון.

מרים פרנקל-שור: אני מציעה שנשב אחר-כך על הניסוח.

יורי שטרן: בסדר.

מיקי הרן: בפסקה (ג) "חלוקת הכמויות למכירה כאמור בתקנת משנה (א) --- ".

אהרון סרי: הכמות הנוספת שמותרת ליבוא במסגרת שימושים פטורים גם כן מחוייבת ברשיון יבוא.

אהרון סרי: זאת אומרת, יש פה מכסה שהרשות המוסמכת תקבע.

מיקי הרן: זו רק החלוקה של מה שמותר למכור.

מיקי הרן: החלוקה שכתובה בסעיף 4, זו החלוקה בין היצרנים ליבואנים.

מיקי הרן: את זה משרד התמ"ס צריך לעשות.

מיקי הרן: לצורך הדבר הזה לא ייכלל השימוש הפטור.

אהרון סרי: גם הכמות הנוספת מחוייבת ברשיון יבוא.

מיקי הרן: מה זה קשור?

מיקי הרן: רשיון יבוא בא אחר-כך בהמשך.

מרים פרנקל-שור: לפי מה שאני מבינה, צריך לעשות את הקשר בין מה שהוספנו עכשיו לבין מה שכתוב אחר-כך.

מיקי הרן: בסעיף 3(ג) כתוב: "לא ייבא אדם ולא ייצא ---".

מרים פרנקל-שור: אבל לא כתוב "כמות נוספת".

מיקי הרן: למה נוספת?

מיקי הרן: מאיפה בא הנוספת?

מרים פרנקל-שור: בסעיף 5(ג).

מיקי הרן: אמרתי סעיף 3(ג).

מיקי הרן: בסעיף 3(ג) מדובר על רשיונות יבוא או יצוא ואז זה על הכל.

מיקי הרן: למה זה צריך להיכנס פה?

מיקי הרן: סעיף 4 עוסק אך ורק בחלוקה שהתמ"ס עושה בין המכסות.

מיקי הרן: למה להיכנס לשימוש פטור פה?

מיקי הרן: החלוקה משמעותה רק לגבי השימושים המוגבלים כי השימוש הפטור הוא פטור.

אהרון סרי: אפשר להקריא את הנוסח הסופי?

רות רוטמברג: אנחנו נראה אותו מודפס ממילא.

רות רוטמברג: צריך גם להראות אותו למשרד התמ"ס.

מיקי הרן: אצלי כתוב: "(ב) לצורך קביעת הכמות המותרת למכירה של חומר מפוקח כאמור בתקנת משנה (א), לא תיכלל הכמות לשימוש פטור; (ג) חלוקת הכמויות למכירה כאמור בתקנת משנה (א) תיעשה אחת לשנה לא יאוחר מה-1 בחודש יולי בשנה החולפת לגבי השנה הבאה.

מיקי הרן: "

יורי שטרן: אנחנו מאשרים את סעיף 4.

איריס סניטקוב: "הגבלת יצור, 5.

איריס סניטקוב: (א) לא ייצר אדם, בין בעצמו ובין באמצעות אחר, מתיל ברומיד המפורט יצוא וצריכה כחומר מפוקח מקבוצה 8 בחלק ב' בתוספת הראשונה ( להלן - מתיל של מתיל ברומיד ברומיד) בכמות העולה על הכמות כמפורט בטור ד' בחלק ב' לתוספת השלישית.

איריס סניטקוב: (ב) לא ייצא אדם מתיל ברומיד למדינה שאינה צד לפרוטוקול.

איריס סניטקוב: (ג) על אף האמור בתקנת משנה (א) רשאי יצרן לייצר כמות נוסף של מתיל ברומיד המיועדת לשימוש פטור.

איריס סניטקוב: "

מיקי הרן: פה יש לנו הערה.

מיקי הרן: על אף האמור בתקנת משנה (א) רשאי יצרן לייצר כמות נוספת של מתיל ברומיד המיועדת לצריכה לשימוש פטור או ליצוא למטרות לשימוש פטור.

יורי שטרן: אבל שימוש פטור כולל גם את הצריכה.

מיקי הרן: זה לא ברור מבחינה משפטית.

יורי שטרן: סעיף 5 מאושר.

איריס סניטקוב: "שימוש פטור 6.

איריס סניטקוב: שימוש פטור הוא כל אחד מאלה: שימוש בחומר מפוקח לייצור חומר אחר, שנצרך בשלמותו במהלך ייצור החומר האחר (feedstock); שימוש בחומר מפוקח בדרגת נקיון שאינה פחותה מדרגת הנקיון כמפורט בטור א' בתוספת השניה, לבדיקות לצורך קביעת כמות ואיכות של חומרים (בדיקות אנליטיות) או לצורכי מחקר, על פי רשימה שיכינו מזמן לזמן הצדדים לפרוטוקול מונטריאול ושתפורסם באתר האינטרנט; השמדת החומר המפוקח בטכנולוגיה שאושרו על ידי הצדדים לפרוטוקול מונטריאול; החלטות הצדדים לפרוטוקול בענין יפורסמו באתר האינטרנט; הסגר (quarantine); לענין זה, "הסגר" – חיטוי באמצעות מתיל ברומיד למניעת ניגוע, ביסוס והתפשטות של מזיקים ומחלות העלולים לגרום לנזק משמעותי בגידולים חקלאיים ולהבטחת בקרה נאותה עליהם; (5) קדם-משלוח (pre-shipment); לענין זה, "קדם משלוח" – חיטוי באמצעות מתיל ברומיד של מוצרים טרם יצואם לשם עמידה בדרישות מדינת היבוא או היצוא; שימוש בחומר מפוקח שאושר במפגש הצדדים לפרוטוקול מונטריאול על פי בקשת צד לפרוטוקול (essential or critical use); שימוש חוזר בחומר מפוקח (recovered substance); שימוש בחומר מפוקח ממוחזר (reclaimed or recycled substance);

רות רוטנברג: בפסקה (3) צריך להיות: "בטכנולוגיה שאישרו הצדדים".

שמואל חן: לשימוש פטור לא היו כמויות מוגדרות מותרות?

מיקי הרן: לא כי אין תחליף.

מיקי הרן: לא נמצא עד היום בעולם תחליף למתיל ברומיד להסגר ולשימוש פטור.

מיקי הרן: המדינה צריכה להגיד בדיוק כמה בדיווח שלה הולך לשימוש פטור.

מיקי הרן: שמואל חן לגבי פסקה 4 בסעיף 6, אני חושב שהתרגום העברי קצת מרחיב ולא לגמרי מובן, כי כשאנחנו מדברים על הסגר, אנחנו מדברים על עבודה בקרנטינות של צומח, דוגמת אלו שנמצאים במכוני מחקר, דוגמת אלו שנמצאים במכון וולקני וכן הלאה.

מיקי הרן: כאן כשאנחנו אומרים: "העלולים לגרום נזק משמעותי בגידולים חקלאיים", זה לא עלול לקבל פרשנות גורפת לגבי חממות גדולות יותר וכן הלאה?

אהרון סרי: אני לא בטוח שהכוונה היא לא גם לגבי חממות.

אהרון סרי: אם למשל שטח מסוים נגוע, אני רוצה למנוע התפשטות מחלות באותו שטח נגוע.

אהרון סרי: זה נופל תחת ההגדרה של quarantine.

יורי שטרן: משרד החקלאות התייחס לזה?

יורי שטרן: הוא ראה את זה?

אהרון סרי: כן.

רות רוטנברג: זה בהתייעצות עם שר החקלאות ופיתוח הכפר.

שמואל חן: אני חשוב שראוי להסתכל בפרשנות של quarantine בפרוטוקול.

שמואל חן: מהרקע הבוטני שלי אני יודע מה הכוונה ב-quarantine.

מיקי הרן: כך הוא מוגדר באמנה.

יורי שטרן: אתם רוצים בדיקה נוספת בעניין הזה?

מיקי הרן: במסגרת השבועיים נסתכל גם על זה.

יורי שטרן: אני מבקש שתציינו לכם שאתם צריכים לבדוק את זה.

יורי שטרן: אם כל היתר מקובל, אנחנו מאשרים את סעיף 6.

איריס סניטקוב: העברת זכות 7.

איריס סניטקוב: הועברה אל ישראל כמות ייצור של מדינה אחרת שהיא צד לפרוטוקול (להלן – לייצור חומר המדינה המעבירה), רשאי יצרן, על אף האמור בתקנה 5(א), לייצר חומר מפוקח מפוקח בכמות העולה על האמור בחלק ב' בתוספת השלישית, ובלבד שהתקיימו כל אלה: ישראל והמדינה המעבירה הודיעו למזכירות פרוטוקול מונטריאול על העברת הכמות המותרת לייצור חומר מפוקח לישראל; כמות החומר המיוצרת בישראל ובמדינה המעבירה יחד אינה עולה על סך כל הכמות לייצור בישראל ובמדינה המעבירה יחד".

יורי שטרן: מי מעביר אלינו משהו?

אהרון סרי: אני חושב שזה מחייב פה תיקון, כי אנחנו מתייחסים פה להעברת כמות לישראל, זה יכול להיות גם ההיפך.

יורי שטרן: זה חייב להיות סימטרי.

מיקי הרן: למה?

מיקי הרן: הועברה אל ישראל כמות ייצור של מדינה אחרת.

מיקי הרן: מה שאני מעבירה לאחרים זה יהיה כתוב בחוקים שלהם.

מיקי הרן: אני לא צריכה להגיד למדינה אחרת מה היא תחוקק אצלה.

מיקי הרן: ידרשו ממני, אני אגיד.

מיקי הרן: לא ידרשו ממני, זו בעיה שלהם.

מיקי הרן: הם לא ממלאים את פרוטוקול מונטריאול.

מיקי הרן: אני לא יכולה לחייב אותם בחקיקה שלי.

מיקי הרן: היות שאני דורשת את כל הדיווחים, אני יודעת בדיוק כל גרם של מתיל ברומיד או חומר אחר.

יורי שטרן: את מדברת על מגבלות שחלות עלינו.

יורי שטרן: בסדר.

יורי שטרן: סעיף 7 מאושר.

איריס סניטקוב: "דיווח 8.

איריס סניטקוב: יבואן, יצואן או יצרן של חומר מפוקח, ימסור לממונה, בהתאם להוראותיו, דיווח שנתי בתחילת כל שנה ולא יאוחר מסוף חודש מרס של אותה שנה לגבי השנה שקדמה לה, על יבוא, יצוא, יצור או מכירה של חומר מפוקח; דיווח כאמור ייעשה בהתאם להוראות פרוטוקול מונטריאול וכפי שיעדכנו מזמן לזמן הצדדים לפרוטוקול ושיפורסמו באתר האינטרנט.

איריס סניטקוב: "

יורי שטרן: מי זה הממונה פה?

רות רוטנברג: הוא מוגדר.

רות רוטנברג: בהגדרות יש "הממונה - כמשמעותו בחוק".

יורי שטרן: סעיף 8 מאושר.

איריס סניטקוב: "שמירת דינים 9.

איריס סניטקוב: הוראות תקנות אלה באות להוסיף על כל דין ולא לגרוע ממנו.

יורי שטרן: סעיף 9 מאושר.

איריס סניטקוב: "תחילה 10.

איריס סניטקוב: תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

איריס סניטקוב: "

יורי שטרן: סעיף 10 מאושר.

איריס סניטקוב: "הוראות מעבר 11.

איריס סניטקוב: על אף האמור בתקנה 5, רשאי יצרן לייצר כמות נוספת של מתיל ברומיד למתיל ברומיד לייצור לצרכים של מדינות מתפתחות כמשמעותן בסעיף 5 לפרוטוקול (להלן – מדינות מתפתחות) ובלבד שכמותזו אינה עולה בכל שנה על – עד י"ט בטבת התשס"ה (31 בדצמבר 2004) – הכמות השנתית המוצעת שיוצרה בישראל בשנים 1995 עד 1998 לייצוא למדינות המתפתחות;"

מיקי הרן: פה יש בעיה עם האמנה היות שלא מצליחים למצוא תחליף.

מיקי הרן: כל פעם זזים קצת אחורה ונותנים לזה הגדלה.

מיקי הרן: אני חוששת שאנחנו נצטרך את התיקונים לדבר הזה ולהכניס אותם כל פעם מהר כי לא אישרו לנו לעשות את זה גמיש.

מיקי הרן: הדבר הזה בעייתי אבל אין מה לעשות.

מיקי הרן: בתקופה שמיום כ' בטבת התשס"ה (1 בינואר 2005 ) עד יום ט' בטבת התשע"ה (31 בדצמבר 2014) – 80% מהכמות השנתית הממוצעת שיוצרה בישראל בשנים 1995 עד 1998 ליצוא לצורכי פנים של מדינות מתפתחות.

מיקי הרן: "

מרים פרנקל-שור: יש לי שאלה לגבי הוראת המעבר.

מרים פרנקל-שור: לא צריך הוראת מעבר גם לגבי החומרים האחרים?

מיקי הרן: לא.

מיקי הרן: רק עם מתיל ברומיד יש בעיה.

מיקי הרן: לגבי כל האחרים, מקבלים את התחליפים.

מיקי הרן: לגבי מתיל ברומיד, קבעו, כולם רוצים לעמוד בזה, אבל אין תחליפים.

מיקי הרן: המדינות המתפתחות דורשות את החומר הזה.

מיקי הרן: עושים הקלות כל פעם ומאשרים עוד קצת ועוד קצת.

מרים פרנקל שור: העניין הוא מאוד מקצועי, אבל בואי תגידי לי אם יש קשר בין הדברים.

מרים פרנקל שור: תקנה 3(ד) מדברת על חומרים שצריך להפחית אותם לאפס, שאני לא יודעת מה הם.

מיקי הרן: אבל הוא מפוקח וקבוצה 7 זה בכלל לא מתיל ברומיד.

מיקי הרן: קבוצה 7 זה כל האחרים.

אהרון סרי: התוספת היא רק לגבי מתיל ברומיד.

מרים פרנקל-שור: יש הרי מקומות שמשתמשים בחומרים האלה.

מרים פרנקל-שור: התקנות נכנסות בעוד חודש לתוקף.

מרים פרנקל-שור: לא צריך גם לגביהם הוראת מעבר?

מיקי הרן: התמ"ס היה צריך להתייחס לזה.

מיקי הרן: אבל לפי דעתי אין בעיה.

מיקי הרן: מתיל ברומיד, שאנחנו יצרנים שלו ורק שלו - אף אחד מהחומרים האחרים לא מיוצר במדינת ישראל אז אין יצרן שיש לו מה להגיד על זה - זה סגור.

מרים פרנקל-שור: הרי את מתייחסת לחומרים שבקבוצה 7 לא למתיל ברומיד.

מיקי הרן: זה רק יבוא ויצוא.

מרים פרנקל-שור: לא יהיה יצוא ולא יהיה יבוא?

מיקי הרן: בתיאוריה הם כבר עומדים בזה.

אהרון סרי: לגבי קבוצה מספר 7, החומרים מותרים לשימוש וליבוא עד 2030.

רות רוטנברג: מירי, יעזור אם נעשה תחילה של התקנות תוך תשעים ימים?

מרים פרנקל-שור: יכול להיות ששלושים ימים הם בסדר.

רות רוטנברג: שלושים ימים עד שאנחנו מקבלים את קובץ התקנות.

יורי שטרן: יש איזה חומר שהיום מייבאים אותו והתקנות האלה דורשות להוריד אותו עד אפס?

רות רוטנברג: אני מבינה שהתקנות באות לצלם מצב קיים.

רות רוטנברג: בכל אופן בשביל בדיקה והיערכות זמן של שלושים יום נראה לי קצת קצר.

מיקי הרן: אני מקבלת את מה שאת אומרת.

מיקי הרן: למרות שאנחנו לא צופים איזה שינוי מהותי, אני חושבת שאת צודקת.

יורי שטרן: ניתן 60 יום.

שמואל חן: צריך להבין את הפרוטוקול.

שמואל חן: הפרוטוקול מתעסק עם שתי קבוצות חומרים גדולות.

שמואל חן: אחד, זה ה-CFC, שנכנסו החלופות שלהם ה-HCFC ויש להם זמן phase-out מאוד ארוך ואין עם זה שום בעיה.

שמואל חן: לכן הפרוטוקול לא מתייחס לדבר מיוחד שצריך לעשות עבורו.

שמואל חן: מתיל ברומיד הוא חומר שיש לו קצב phase-out מאוד מהיר.

שמואל חן: ב-2005 גמרנו במדינות המפותחות.

שמואל חן: לכן הפרוטוקול היה צריך להכניס תיקונים.

מיקי הרן: אבל עדיין המכס צריך להיערך.

מיקי הרן: מי שעושה את הבקרה פה זה על היבוא.

מיקי הרן: היו"ר יורי שטרן: ניתן לזה יותר זמן, שישים יום.

מרים פרנקל-שור: אין פה שום הוראה עונשית.

רות רוטנברג: יש איזכור לחוק העונשין ויש גם מקור סמכות בחוק החומרים המסוכנים.

רות רוטנברג: בחוק החומרים המסוכנים יש תקלה ואין בו עבירה על הוראה בתקנות.

רות רוטנברג: זאת אומרת, יש סעיף שאומר: מי שסחר בלי היתר בחומר מסוכן העונש שלו ככה, ומי שלא ניהל פנקס העונש שלו אחרת.

רות רוטנברג: אין הוראה, והיום משרד המשפטים מחייב שתהיה הוראה מפורשת: מי שעבר על הוראה מהוראות שנקבעו בתקנות לפי חוק זה.

רות רוטנברג: לכן אנחנו נזקקים לחוק העונשין, וגם הזכירו את זה פה.

רות רוטנברג: מכיוון שזה עבר בדיקה של משרד המשפטים, אני לא יודעת אם הכוונה היתה, וניסיתי להתקשר ולבדוק האם הכוונה היתה שאין צורך, ומירי הפנתה את תשומת לבי לנוסח של תקנה 2(ב).

רות רוטנברג: אני מציעה שנדבר עם המשנה ליועץ המשפטי לממשלה הפלילי ונבדוק את זה.

מרים פרנקל-שור: רק לסבר את האוזן, גם אם זה יוכנס, המאסר הוא מקסימום עד שישה חודשים, אבל הקנס שתמיד עובד במקרים האלה הוא רק 9,600 שקלים.

מרים פרנקל-שור: אם אתם חושבים שבחוק החומרים המסוכנים יש קנסות קטנים, צריך לעשות תיקון חקיקה.

רות רוטנברג: אנחנו מודעים לזה.

יורי שטרן: אנחנו מצרפים לפרוטוקול את הפקס שקיבלנו ממשרד התמ"ת.

יורי שטרן: אנחנו נשארנו עם שלוש נקודות לבירור תוך שבועיים.

יורי שטרן: נקודה אחת, לבדוק עם משרד התמ"ת אם התיקונים שהכנסנו מקובלים עליהם.

יורי שטרן: נקודה שנייה, העניין החקלאי.

יורי שטרן: הנקודה השלישית שהיא מהותית מאוד, עניין הענישה.

יורי שטרן: אני מקווה שתעשו את העבודה הזאת מול משרד המשפטים.

יורי שטרן: בכל מקרה, אם העונש היום הוא קל מדי, ניזום את זה כחקיקה בעתיד.

שמואל חן: בחומר שהפצתם היום אין את חלק ב' של התוספת השלישית.

רות רוטנברג: זו תקלה.

יורי שטרן: הרשימות הן תוספת אוטומטית או שאנחנו צריכים דיון לגביהן.

רות רוטנברג: אני לא יודעת אם צריך דיון, אבל צריך אישור.

רות רוטנברג: זה חלק די מהותי.

יורי שטרן: ברור.

יורי שטרן: יש הערות לרשימות?

יורי שטרן: אין.

יורי שטרן: אנחנו מאשרים את התוספת הראשונה, התוספת השנייה והתוספת השלישית.

מרים פרנקל-שור: באופן עקרוני לא צריך יהיה להביא לאישור הוועדה את התקנות אלא אם כן תהיה התנגדות.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: ישיבה זו נעולה.