ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 65, 2003-07-30 11:00

דוד אזולאי: אני פותח את הישיבה בנושא:

דוד אזולאי: הצעת חוק לתיקון דיני בחירות לרשויות המקומיות, התשס"ג-2003.

דוד אזולאי: מדובר על שינויים פורמליים בהצעת החוק הזאת, שהיא הצעת חוק ממשלתית.

דוד אזולאי: נעבור סעיף סעיף, נאשר ונתקדם.

דוד אזולאי: אני מבקש מממלאת מקום היועצת המשפטית של ועדת הפנים לקרוא את הסעיפים ומר אהוד שילת יעיר את הערותיו לסעיפי החוק.

איריס סניטקוב: (קוראת סעיף 1(1) ).

אהוד שילת: יש לאורך כל חוק הבחירות, בעשרות סעיפים מושג שנקרא: "פקיד בחירות", שנכתב עוד עם הקמת המדינה, והוא למעשה האיש מטעם שר הפנים, עובד מדינה, שהוא הגוף הסטטוטורי שמנהל את הבחירות בכל רשות מקומית.

אהוד שילת: עם השנים המונח פקיד של משהו ירד ערכו.

אהוד שילת: הרי הוא נעזר בוועדת בחירות ויש יושב-ראש ועדת בחירות.

אהוד שילת: אנחנו מבקשים לתקן את התואר מ"פקיד בחירות" ל"מנהל בחירות".

אהוד שילת: זה חוזר לאורך כל החוק ואיכשהו כל השוה

איריס סניטקוב: (קוראת סעיף 1(2)(א) ).

אהוד שילת: אני אסביר את כל סעיף 5(ב) כאחת.

אהוד שילת: בסעיף 5(ב) נקבעו הוראות לקביעת מועדי בחירות לרשויות מקומיות שהבחירות האחרונות בהן לא היו במועד הכללי.

אהוד שילת: או שזו רשות חדשה שהקימו בה ועדה ממונה, מועצה ממונה,או שזו רשות שפיזרו את המועצה, הקימו ועדה קרואה ואז עושים בחירות.

אהוד שילת: הבחירות הן לא במועד הכללי.

אהוד שילת: סעיף 5(ב) קבע מתי המועדים הבאים של הבחירות באותה רשות.

דוד אזולאי: שהיא ועדה קרואה או מועצה ממונה.

אהוד שילת: החוק אומר:

אהוד שילת: במקום שהבחירות האחרונות באותה רשות לא היו במועד הכללי.

אהוד שילת: המקרים, כפי שציינתי, הם בדרך כלל במועצה ממונה או כשיש ועדה קרואה.

אהוד שילת: אלה רוב המקרים.

אהוד שילת: בזמנו זה היה נתון לשיקול דעת השר.

אהוד שילת: אחר-כך תוקן החוק ונקבעו בסעיף 5(ב) שלוש פסקאות משנה, שהמטרה שלהן היתה לקבוע שני עקרונות: אחד, להכניס את הרשות הזאת כמה שיותר מהר לתוך הפול של הבחירות הכלליות חזרה.

אהוד שילת: ב.

אהוד שילת: קדנציות הביניים עד אז לא יפחתו מארבע שנים ולא יעלו על שש שנים.

אהוד שילת: זאת אומרת, הקדנציה היא חמש שנים, שנה לפה שנה לפה ותכניס אותם לפול של הבחירות הכלליות.

דוד אזולאי: אתה יודע שישנן כמה מועצות שהיו מועצות ממונות, ויש מקרים שהם אפילו לא ארבע שנים.

אהוד שילת: בדיוק.

אהוד שילת: לכן בא התיקון.

אהוד שילת: זה קרה לנו בלוד לראשונה ובערערה לפני שנה וחצי והסתבר לנו ששלושת הנוסחאות שכתובות פה לא תמיד עונות על הכלל של לפחות ארבע שנים.

אהוד שילת: לכן אנחנו מציעים את התיקון, ועכשיו במקום שלוש פסקאות יש לנו חמש פסקאות.

אהוד שילת: כלומר, יש התייחסות לכל אחת מחמש השנים אם היו בהם בחירות.

אהוד שילת: עכשיו זה יהיה לפחות ארבע שנים ולא יותר משש שנים.

אהוד שילת: זו השלמה לרעיון הקודם.

אהוד שילת: היו"ר דוד אזולאי: אני לא יודע אם זה קשור לעניין, אבל שר הפנים הודיע, באחת מישיבות ועדת הכספים, נדמה לי, שאם יהיו רשויות שיאוחדו, הוא רוצה שיינתן לו שיקול דעת לקיים בחירות באותם מקומות שאוחדו לפני שלוש שנים.

אהוד שילת: אני שמעתי על הסעיף הזה.

אהוד שילת: אני לא יודע מה יהיה ואיך יהיה.

דוד אזולאי: אני אמרתי שם שאני מתנגד לדבר הזה מסיבה פשוטה.

דוד אזולאי: השיקול שם היה אם האיחוד הצליח או לא הצליח.

דוד אזולאי: אמרתי שיש לשר אפשרות של פיזור מועצה ואז הוא ימנה ועדה קרואה.

אהוד שילת: יצטרכו להתמודד עם זה בבוא הזמן.

אהוד שילת: בכל אופן, בהקשר לתיקון הזה, עכשיו כשאנחנו מסדירים את זה, הסעיף האחרון בהצעת החוק, סעיף התחולה, סעיף 5(ב), אותו סעיף שאנחנו מדברים עליו עכשיו, יחול על כל הרשויות שהיו בהן בחירות החל ממרץ 2001.

אהוד שילת: כלומר, גם בלוד ובערערה תתוקן הקדנציה.

דוד אזולאי: במקרה הזה הקדנציה תהיה שש שנים.

אהוד שילת: ארבע ומשהו שנים.

אהוד שילת: היום לפי המצב הקיים יש להם קדנציה של שלוש ורבע שנים עד לבחירות הכלליות של 2008.

אהוד שילת: לפי החוק החדש הקדנציה תהיה ארבע ומשהו שנים ועוד ארבע שנים הם יתאחדו לבחירות הכלליות לא ב-2008 אלא ב-2013.

אהוד שילת: לכן ביקשתי פה סעיף תחולה לגבי הסעיף הזה שיתפוס גם את אותן רשויות שהיו בהן בחירות ולמעשה על גבן גילינו שיש בחוק איזשהו פגם.

איריס סניטקוב: (קוראת סעיף 1(2)(ב) ).

אהוד שילת: זה בדיוק המקרה של לוד וערערה.

דוד אזולאי: למה?

אהוד שילת: איילת, מתי היו הבחירות בלוד?

איילת פישמן: במאי 2002.

איילת פישמן: זאת אומרת, עכשיו הם בוודאי לא יכולים להשתתף בבחירות.

איילת פישמן: מדובר על 2008.

איילת פישמן: אז יהיה משהו באמצע, בין 2002 ל-2008.

איילת פישמן: הרי לא יהיה להם קדנציה של שש שנים.

דוד אזולאי: כמה יהיה להם, קדנציה של ארבע שנים?

איילת פישמן: הם יכנסו יחד עם כולם ב-2013.

דוד אזולאי: כלומר, ללוד וערערה יהיו בחירות נפרדות?

איילת פישמן: נכון.

דוד אזולאי: לא היה כדאי יותר להאריך להם את הקדנציה לשש שנים?

אהוד שילת: זה לא יעזור.

אהוד שילת: בין 2002 ל-2013 יש 11 שנים.

אהוד שילת: אם אתה מחלק את זה לשלוש, אתה מקבל שתי קדנציות של ארבע שנים וב-2013 הם יכנסו לפול.

דוד אזולאי: בעצם הם נפגעים כי אין להם קדנציה מלאה של חמש שנים אלא פחות מזה.

אהוד שילת: נכון, עד שהם יכנסו לפול, ואז שוב מתחילות קדנציות של חמש שנים.

דוד אזולאי: מקפידים כאן שהם לא יהיו פחות מארבע שנים, אבל יותר מחמש אתם לא נותנים.

אהוד שילת: שש שנים גם כן.

אהוד שילת: בין ארבע שנים לשש שנים.

אהוד שילת: תלוי מתי היו בחירות באותה רשות.

איילת פישמן: אם אתה לוקח בחירות שהיו במאי 2002 ואתה הולך לנובמבר 2008 זה שש שנים וחצי.

איילת פישמן: זה המון.

אהוד שילת: אני אגיד לך מתי יוצא שש שנים.

אהוד שילת: המקרה של בני ברק בבחירות האחרונות.

אהוד שילת: הבחירות הכלליות היו בחשון תשמ"ט, אוקטובר או נובמבר 1998.

אהוד שילת: הבחירות לעיריית בני ברק כשפיזרו את הוועדה הקרואה, היו עשרה חודשים קודם לכן.

אהוד שילת: זאת אומרת, בשנה שלפני בחירות כלליות.

אהוד שילת: על זה מדברת פיסקה (1) בסעיף 5.

אהוד שילת: זה לא מופיע פה.

אהוד שילת: הוא אומר שאם היו הבחירות שנה או פחות לפני בחירות כלליות, הבחירות הבאות יהיו בבחירות הכלליות הבאות.

אהוד שילת: כלומר, בבני-ברק, הקדנציה הזאת שהיא כיהנה היו לה למעשה כמעט שש שנים.

אהוד שילת: חמש שנים ועוד עשרה חודשים.

אהוד שילת: מתי זה ארבע שנים?

אהוד שילת: כשהבחירות באותה רשות הן בשנה שאחרי בחירות.

אהוד שילת: אז הבחירות הבאות יהיו בבחירות הכלליות הבאות.

אהוד שילת: כלומר, יהיה להם מינימום ארבע שנים, בין ארבע לחמש שנים.

דוד אזולאי: כלומר, מינימום ארבע שנים, מקסימום שש שנים.

אהוד שילת: הסעיף האמצעי שהיו כלולות בו שלוש שנים, כשחקקנו אותו אז חשבתי שזה בסדר.

אהוד שילת: אני ניסחתי אותו, אני הבאתי אותו לוועדה, שיחקתי עם כמה דוגמאות שיצאו לי בסדר, ומסתבר שיש עוד דוגמאות שלא היו בסדר.

אהוד שילת: עכשיו אני מבקש לתקן את זה.

אהוד שילת: כלומר, היום יש לנו חמש פסקאות משנה.

דוד אזולאי: שבעצם באות לענות כל אחת על קבוצה מסוימת, על כל המועצות הממונות והוועדות הקרואות.

אהוד שילת: לכן תמיד ייצא מינימום ארבע שנים, מקסימום שש שנים.

איריס סניטקוב: (קוראת סעיפים (2ב), 3, 4 ).

אהוד שילת: סעיף 11 שייך לפרק ב' בחוק שלנו שעוסק בהכנת פנקס.

אהוד שילת: ערב הבחירות האחרונות לכנסת נחקק חוק בוועדת החוקה שתיקן גם את חוק הבחירות לכנסת וגם את חוק הבחירות לרשויות וקבע שיטה חדשה, מהפכנית להכנת פנקס בוחרים, בהבדל מכל מה שהיה פעם, שהכינו פנקס פעם בשנה והוא עמד בתוקפו שנה, עכשיו החוק קובע שמכינים פנקס ערב בחירות למשהו.

אהוד שילת: יש בחירות לכנסת, מכינים פנקס לכנסת.

אהוד שילת: יש בחירות לרשות מקומית פלונית, מכינים פנקס לאותה רשות.

אהוד שילת: הפנקס נשלף ונכנס לתוקף שבוע לפני הגשת רשימות המועמדים.

אהוד שילת: הוא נשלף ביום חמישי בשבוע, נכנס לתוקף ביום ראשון שלאחריו ואין יוצא ואין בא.

אהוד שילת: היו"ר דוד אזולאי: ואז יש תקופת ערעור אחרי זה?

אהוד שילת: למקרים חריגים ביותר.

אהוד שילת: אין ערעורים.

אהוד שילת: הפנקס נשלף ונכנס בתוקף.

אהוד שילת: כל הערעורים והבדיקה נעשים לפני זה.

אהוד שילת: אנחנו עושים הצגה מתמדת.

אהוד שילת: במשך כל השנה יש לשכת מודיעין פתוחה שעם ערב הבחירות היא מתוגברת בלשכה רצינית.

אהוד שילת: אבל במשך כל השנה, בימי העבודה, בשעות העבודה יש מודיעין.

אהוד שילת: כל אדם יכול לצלצל ולבדוק איך הוא מופיע בפנקס.

אהוד שילת: הוא יכול לעשות את זה שלוש פעמים ביום.

אהוד שילת: אדם שינה את מענו היום בלשכת מרשם האוכלוסין, הוא רוצה לוודא שבפנקס הוא כבר מופיע ביישוב החדש, הוא יכול למחרת להרים טלפון למודיעין הזה ולברר אם הוא רשום או לא רשום נכון.

אהוד שילת: ואם לא, הוא יכול ללכת ללשכה לראות מה קרה.

אהוד שילת: אבל מהרגע שמכריזים על בחירות ביישוב, 40 יום לפני הבחירות יורד הגרזן, הפנקס נשלף ביום חמישי וביום ראשון הוא בתוקף.

אהוד שילת: אין יוצא ואין בא חוץ ממקרה חריג שהחוק מונה אותו.

אהוד שילת: זו השיטה החדשה.

אהוד שילת: כשעבר החוק עשינו פירוט כמו שהיה קודם בחוק הבחירות לכנסת, כל השיטה של הכנת הפנקס.

אהוד שילת: בחוק הרשויות המקומיות זה לא היה כי הפנקס של הרשויות מתייחס לפנקס של הכנסת.

אהוד שילת: עכשיו יש פרק גדול שחוזר על רוב ההוראות ההם איך מכינים פנקס ושם נקבע שהפנקס יוצג באינטרנט.

אהוד שילת: באו גורמי ביטחון וביקשו לא להציג באינטרנט, השר הסכים לזה ואנחנו מבקשים להוריד את הצגת הפנקס באינטרנט.

אהוד שילת: במקביל יוגש חוק שיוריד את זה גם בחוק הבחירות לכנסת.

אהוד שילת: ההצגה נשארת בטלפון.

אהוד שילת: זאת אומרת, אנשים מצלצלים, יושב פקיד והוא עונה לו מהמסוף.

אהוד שילת: היו"ר דוד אזולאי: יש פנקס בוחרים ביישוב?

אהוד שילת: לא ביישוב.

אהוד שילת: לכל סיעה במועצה היוצאת, כל סיעה בכנסת, כל מי שרוצה להקים רשימה והוא עוד לא כלום, מה שנקרא רשימה חדשה, ואנחנו היום עוד הרבה לפני בחירות, יש פה הוראות מפורטות איך הוא יכול לקבל פנקס.

אהוד שילת: אמרתי שהפנקס נשלף שבוע לפני הגשת הרשימות.

אהוד שילת: אז מה הוא מקבל קודם?

אהוד שילת: החוק קובע ש-150 יום לפני הבחירות, כלומר חמישה חודשים לפני הבחירות אנחנו שולפים כאילו פנקס.

אהוד שילת: זאת אומרת, שולפים פנקס נכון לאותו יום עם בני 17 ליום הבחירות וכן הלאה.

אהוד שילת: ואז מי שחושב להקים רשימה, סיעה של המועצה היוצאת, סיעה של הכנסת, מקבלים את זה במדיה מגנטית.

אהוד שילת: הם מוסרים לנו התחייבויות לא לעשות בזה שימוש.

דוד אזולאי: אם בתקופה הזאת, עד אותו יום חמישי המפורסם יש שינויים?

אהוד שילת: את הפנקס האמיתי הוא מקבל שוב אבל רק במדיה מגנטית לא מודפס.

אהוד שילת: מבחינה זו, המידע נמצא בציבור ואצל מפלגות.

אהוד שילת: רק גופי הביטחון ביקשו לא באינטרנט ויש להם סיבות לזה.

דוד אזולאי: אמרנו שסעיף קטן (ג) לסעיף 11 בטל.

דוד אזולאי: מה הסעיף אומר?

אהוד שילת: שהצגת הפנקס תהיה גם באינטרנט.

אהוד שילת: בסעיף 11(א) אני מבקש להוסיף מעבר למה שכתוב פה.

אהוד שילת: בסעיף 11(א) כתוב מי זכאי להיות בפנקס.

אהוד שילת: כל מי שבן 17 ביום הבחירות והוא רשום באותו יום של השליפה כתושב באותו ישוב.

אהוד שילת: אבל לא יהיה זכאי מי שהיה ב-12 חודשים שקדמו ליום הבחירות רשום כתושב של ישוב אחר שהיו בו בחירות.

אהוד שילת: בחוק ניסחנו איפה הוא היה רשום.

אהוד שילת: הוא היה רשום במרשם האוכלוסין כתושב של ישוב אחר.

דוד אזולאי: נניח במקרה שלנו אם אנחנו לוקחים את ירושלים וחיפה, הוא לא יכול לבחור בתל-אביב למרות שכתובתו רשומה בתל-אביב.

אהוד שילת: מה כתוב בחוק?

אהוד שילת: שהוא היה רשום ב-12 החודשים לפני הבחירות במרשם האוכלוסין בירושלים.

אהוד שילת: למה אני בא לתקן את זה?

אהוד שילת: כי הסתבר שכבר בא אלינו יהודי שהתלונן, והוא צודק.

אהוד שילת: הוא רשם את מענו בירושלים יומיים אחרי שגזרנו את הפנקס של ירושלים.

אהוד שילת: הוא לא הצביע בירושלים.

אהוד שילת: חודש אחרי זה הוא עבר לתל-אביב.

אהוד שילת: לפי המצב הנוכחי הוא גם לא יוכל להצביע בתל-אביב.

אהוד שילת: אנחנו מבקשים לתקן: שמענו היה רשום לא במרשם האוכלוסין אלא ששמו הופיע בפנקס של רשות מקומית אחרת.

דוד אזולאי: למה לא יותר פשוט אם תעשה "אם הוא לא מימש את הצבעתו".

אהוד שילת: איך אני אבדוק עם מחיקות.

אהוד שילת: אם הוא היה רשום בפנקס, ההנחה היא שהוא הצביע.

אהוד שילת: הוא לא יצביע עוד פעם במקום אחר.

אהוד שילת: הנקודה פה היא הפנקס ולא המרשם.

איריס סניטקוב: אתה יכול להגיד עוד פעם מה התיקון?

אהוד שילת: המשפט שמתחיל במילים: "למעט מי שבתוך שנים עשר החודשים שקדמו ליום הבחירות היה רשום במרשם האוכלוסין כתושב של רשות מקומית אחרת" – במקום המשפט הזה יהיה כתוב: "למעט מי שבתוך שנים עשר החודשים שקדמו ליום הבחירות היה רשום בפנקס הבוחרים כבוחר של רשות מקומית אחרת".

אהוד שילת: דלית, זה נראה לך?

דלית דרור: בעצם צריך לומר במקום "במרשם האוכלוסין כתושב" יבוא: "בפנקס הבוחרים כבוחר".

דלית דרור: מחליפים שלוש מילים.

איריס סניטקוב: (קוראת סעיף קטן (5) ).

אהוד שילת: סעיף 12 מקבע את הפנקס.

אהוד שילת: הוא אומר: פנקס בוחרים שנכנס לתוקף לא משנים אותו אלא לפי פסק דין שניתן לפי סעיף 23.

אהוד שילת: אבל אמרתי שלמעט מקרים חריגים ביותר גם לשר הפנים יש סמכות לתקן.

אהוד שילת: סעיף 23 נותן את הסמכות הזאת.

אהוד שילת: אנחנו מבקשים לא לפי פסק-דין לכתוב אלא כמו שכתוב פה: לפי הוראות סעיף 23.

איריס סניטקוב: (קוראת סעיף קטן (6).

אהוד שילת: אני רוצה להסביר פה משהו.

אהוד שילת: צריך להתחיל להסביר את זה מחוק הבחירה הישירה.

אהוד שילת: בחוק הבחירה הישירה לראש רשות יש סעיף 24א שאומר, כשראש רשות חדל לכהן, עושים בחירות מיוחדות תוך שישים יום.

אהוד שילת: סעיף 24ב מדבר על אותו דבר, כשראש רשות חדל לכהן אבל זה בשנה האחרונה לפני בחירות כלליות, כמו בירושלים חיפה ואור עקיבא.

אהוד שילת: שם לא קבוע מועד לבחירות.

אהוד שילת: שר הפנים צריך לקבוע את המועד.

אהוד שילת: אם התפטר ראש הרשות במשך ארבע שנים של הקדנציה, כתוב בחוק: תוך שישים יום עושים בחירות מיוחדות.

אהוד שילת: אם הוא מתפטר בשנה האחרונה, לא כתבו בחוק מתי עושים בחירות.

אהוד שילת: עושים בחירות למועצה, לא רק לראש רשות כשהוא מתפטר בשנה האחרונה, אבל לא כתוב מתי.

אהוד שילת: בצדק לא כתבו אז מתי ושר הפנים צריך לקבוע תאריך.

אהוד שילת: אם ראשי העיר ירושלים, חיפה ואור עקיבא נבחרו לכנסת וחדלו לכהן, וזה קרה בינואר-פברואר, שר הפנים קבע את הבחירות ל-3 ביוני.

אהוד שילת: אבל היו עוד התפתחויות.

אהוד שילת: זה קרה בקריית אונו, בחורה, באשקלון ובגן יבנה.

אהוד שילת: כלומר, ההוראה הזאת שראש רשות חדל לכהן ויש בחירות למועצה עוררה קבוצה גדולה מאוד של ראשי רשויות לחפש ג'ובים.

אהוד שילת: אני לא מדבר על אלה שנבחרו, כי זה מקרי שהבחירות לכנסת היו עכשיו בינואר, זה לא מתוכנן מראש.

אהוד שילת: אבל כל האחרים שחיפשו ג'ובים, זה בבזק, זה פה וזה שם, זה ממש מתוכנן כדי להכניס יורש.

אהוד שילת: כל עוד היה אפשר אז שר הפנים קבע מועד לבחירות.

אהוד שילת: הוא קבע בחירות בקרית אונו ב-1 באפריל וקבע בחירות בהתחלת יוני בירושלים, חיפה ואור עקיבא, ואחר כך זה קרה באשקלון, גן יבנה וכן הלאה.

אהוד שילת: אי-אפשר, בשנה הזאת שיש בחירות כלליות, כל חודש וחצי לקיים בחירות במקום אחר.

אהוד שילת: אז הוא אמר: אתם תהיו במועד הכללי.

אהוד שילת: באשקלון הגישו בג"ץ.

אהוד שילת: לפי הניסיון שלי, מה שקרה בבחירות האלה בחמישה מקרים או בשישה מקרים, יקרה בבחירות הבאות בארבעים מקרים.

אהוד שילת: לכן אני מציע לשנות את השיטה ולומר שאם ההתפטרות קרתה בשנה האחרונה, המועצה תבחר מתוכה ממלא מקום.

אהוד שילת: לא יהיה ממלא מקום שראש הרשות מינה.

אהוד שילת: והוא יהיה ראש רשות כמה חודשים שנותרו עד לבחירות הכלליות.

אהוד שילת: זו ההצעה שלי לתקן את סעיף 24ב.

אהוד שילת: אם יתקבל התיקון שנגיע אליו עוד מעט, אז סעיף 24ב יורד כי כבר אין בחירות בקלפי.

דוד אזולאי: אני רוצה להבין את הקטע הזה.

דוד אזולאי: אם ראש רשות מתפטר אחרי שלוש שנים, אין לנו בעיה.

דוד אזולאי: אנחנו מדברים רק על התקופה של שנת הבחירות.

אהוד שילת: אז אני מציע שלא נעשה בחירות מיוחדות אלא המועצה תבחר מי שמקובל עליה כממלא מקום והוא יכהן עד הבחירות הכלליות.

דוד אזולאי: היום הקובע במקרה הזה הוא הבחירות הכלליות?

אהוד שילת: היום הקובע זה יום המאה חמישים שלפני בחירות.

אהוד שילת: אנחנו אומרים: אם יש בחירות מיוחדות, אז זה יום היווצרות העילה.

אהוד שילת: מה זה המאה חמישים יום?

אהוד שילת: אמרתי לך, אנחנו שולפים כאילו פנקס מאה חמישים יום לפני הבחירות כדי לתת אותם לרשימות.

אהוד שילת: כשיש תאריך בחירות קבוע מראש, מאה חמשים יום לפני זה אני יודע לשלוף פנקס.

אהוד שילת: פתאום ראש הרשות מתפטר או נפטר, חס וחלילה, לא שלפתי פנקס מאה חמישים יום קודם כי לא קיבלתי דיווח מלמעלה שזה הולך לקרות.

אהוד שילת: אז אני אומר: אני שולף פנקס ביום האירוע.

אהוד שילת: היום הקובע הוא לא יום המאה וחמישים אלא יום האירוע.

דלית דרור: אם הוא מתפטר ביום שישי, אז איך תשלפו באותו יום?

אהוד שילת: אני אשלוף ביום ראשון עם ערך של יום שישי.

אהוד שילת: אני רוצה תיקון לסעיף 16(א) שלא מופיע פה.

אהוד שילת: שוב, בקשר לפנקס ומסירת מידע למפלגות, לרשימות וכן הלאה.

אהוד שילת: יש הגדרה של נציג רשימת מועמדים.

אהוד שילת: כלומר, מי שזכאי לבקש את הפנקסים האלה של היום המאה חמישים והפנקס האמיתי, אמרנו זו סיעה וכן הלאה, וגם רשימה שעוד לא קיימת כי אנחנו עוד הרבה לפני הגשת הרשימות.

אהוד שילת: אז אנחנו קוראים לו בחוק: נציג רשימת מועמדים, ואני מגדיר אותו: "מי שאינו חבר מועצה של רשות מקומית והודיע בכתב לשר כי בכוונתו להגיש רשימת מועמדים בבחירות וכו' וכו'".

אהוד שילת: הוא צריך להביא חתימות של תומכים שאומרים: אנחנו מתכוננים להיות בין מגישי הרשימה, אם הוא רוצה לקבל את המידע, את הפנקס הזה.

אהוד שילת: ואנחנו רוצים להוסיף פה: גם אם זה מגישי הצעת מועמד לראש רשות, לא רק לרשימה.

אהוד שילת: הרי יכול להיות גם הצעה חדשה לראש רשות.

אהוד שילת: לפי הנוסח שקבוע פה זה כאילו רק רשימת מועמדים למועצה ולא לראש רשות.

אהוד שילת: אנחנו מבקשים להוסיף בהגדרה של הסעיף הזה, אחרי המילים: "מאשרים כי בדעתה להיות בין מגישי הרשימה לפי סעיף 35" יבוא: "או בין מגישי הצעת המועמד לראש רשות לפי סעיף 5(א) לחוק בחירת ראש הרשות".

דוד אזולאי: כל הסעיף הזה נועד כדי לאפשר לו לקבל את פנקס הבוחרים, אבל שני דברים הוא צריך לעשות: מכתב לשר ולהגיש חתימה של תומכים.

אהוד שילת: בעירייה 100 חתימות, במועצה מקומית 50 חתימות.

אהוד שילת: הוא צריך גם להביא התחייבות שלו עצמו ושל איש מיחשוב או חברת מיחשוב אם הוא מוסר את זה לעיבוד לחברת מיחשוב שלא מוסרים מידע לא בתמורה ולא ללא תמורה, גם לא חלק מהמידע וזה ישמש רק לצרכי התארגנות לבחירות.

אהוד שילת: יש פה הנוסח.

אהוד שילת: בסעיף קטן (ב) בסעיף 16 כתוב בפיסקה (1) שמידע פנקס כזה יימסר לא יאוחר מעשרה ימים לאחר היום הקובע.

אהוד שילת: כלומר, ביום ה-140.

אהוד שילת: אני מבקש למחוק את זה.

אהוד שילת: אני לא יכול למסור את זה עשרה ימים לאחר היום הקובע אם לא הגישו לי את הטפסים הנכונים.

אהוד שילת: אני שולף את הפנקס ביום ה-150.

אהוד שילת: הסיעות יכולות לבקש ממני את החומר.

אהוד שילת: אז אני אומר לו: תביא לי התחייבות.

אהוד שילת: סיעה בכנסת צריכה להביא התחייבויות.

אהוד שילת: לזה אני אומר: תביא לי חתימות של אנשים.

אהוד שילת: לסיעה במועצה המקומית הוא צריך להביא לי אישור של ראש רשות שהוא סיעה, אחרת אני לא יודע.

אהוד שילת: הוא צריך להגיש לי את הבקשה הזאת.

אהוד שילת: אני לא נותן לו את הפנקס תוך עשרה ימים עוד לפני שהוא עשה כל מה שכתוב.

אהוד שילת: לכן מה שכתבנו קודם הוא לא מדויק.

אהוד שילת: צריך לבטל פה.

אהוד שילת: בפיסקה (2) כתוב: מידע פנקס כאמור בפיסקה (1) נכון ליום שליפת הפנקס.

אהוד שילת: המילה "פנקס" תימחק.

אהוד שילת: במקום "מידע פנקס" יבוא: "מידע כאמור", כי זה מידע.

אהוד שילת: היא מופיעה עוד שלוש פעמים באותו משפט רק פה היא תימחק.

אהוד שילת: ואז בסעיף קטן (ג) במקום פיסקה (1) תבוא הפיסקה שאני מכתיב עכשיו.

אהוד שילת: "מידע כאמור בסעיף קטן (ב) יימסר תוך שלושה ימים מיום שתוגש לשר בקשה בכתב לכך, אך לא לפני שחלפו עשרה ימים מהיום הקובע ומיום שליפת הפנקס.

אהוד שילת: " כלומר, אני שולף את הפנקס, אני צריך עשרה ימים זמן לעגן אותו בקבצים שלי ואז תוך שלושה ימים מיום שאתה מגיש לי בקשה והיא בסדר, אתה מקבל את הפנקס.

אהוד שילת: אני לא יכול לתת לך את הפנקס לפני שאתה מגיש לי את הבקשה שהחוק הקובע עם כל ההתחייבויות שבה.

איילת פישמן: תוך שלושה ימים מהבקשה אנחנו מתחייבים למסור להם?

אהוד שילת: שלושה ימים מהבקשה בתנאי שהבקשה תוגש לא לפני עשרה ימים מהיום הקובע.

איילת פישמן: וזו המסירה הראשונה?

אהוד שילת: כן.

אהוד שילת: זה לוקח יותר משלושה ימים לבדוק 100 חתימות, לאשר ולתת.

אהוד שילת: כמה זמן זה לוקח?

איילת פישמן: שבוע.

אהוד שילת: צריך לכתוב שבעה ימים.

איילת פישמן: אני פשוט לא רוצה שנפר את החוק.

איילת פישמן: עכשיו זה טפטוף, יכול להיות שבעוד חודש המצב יהיה שונה.

אהוד שילת: עכשיו בכלל זה מצב לא נורמלי כי אני חייב לתת לו עוד לפי שהוא הגיש משהו.

אהוד שילת: לא יאוחר מעשרה ימים אני צריך לספק לכל אחד.

אהוד שילת: צריך להכניס פה את האלמנט שהוא יגיש בקשה ורק אחרי זה אני יכול לספק לו.

אהוד שילת: צריך לכתוב במקום שלושה ימים, שבעה ימים.

דלית דרור: למה שיניתם מ"מידע פנקס" ל"מידע"?

דלית דרור: הרי מידע פנקס זה מוגדר.

דלית דרור: יודעים בדיוק איזה שדות יש.

אהוד שילת: סעיף 1 פיסקה (1) אומרת "מידע פנקס וכן רשימה".

אהוד שילת: יש פה שני דברים.

אהוד שילת: יש מידע פנקס שזה מוגדר ועוד רשימה של אזורי קלפי וקלפיות לנכים וכן הלאה.

דלית דרור: זה מידע מתוך הפנקס אבל זה לא מידע פנקס כהגדרתו?

אהוד שילת: סעיף 2 מדבר על כל מה שאמור בסעיף 1.

אהוד שילת: סעיף 1 מדבר על שני אלמנטים.

אהוד שילת: אני מוסר לו מידע פנקס ועוד כל מיני מידעים: רשימת אזורי הקלפי, רשימת קלפיות לנכים וכן הלאה.

אהוד שילת: סעיף 2 מתייחס לכל המידע, לא רק למידע הפנקס.

איריס סניטקוב: (קוראת סעיפים (7) (8) (9) (10) )

אהוד שילת: סעיף 30 הוא שריד לשיטה הקודמת של מסירת פנקס בוחרים, שכשעשינו את כל התיקון הגדול הוא נשכח.

אהוד שילת: מה שהוא אומר למעשה זה: לא יאוחר מ-45 ימים לפני יום הבחירות, ימסור השר לפקיד הבחירות שני עותקים של הפנקס ופקיד הבחירות ימסור לוועדת הקלפי עותקים לצורך היום הזה.

אהוד שילת: אנחנו מדברים פה על 45 יום לפני הבחירות כשהפנקס נשלף חודשים קודם.

אהוד שילת: פה אנחנו מדברים על פנקס שנשלף ביום ה-40 של לפני הבחירות.

אהוד שילת: זאת אומרת, זה סעיף שהוא לא רלוונטי יותר.

אהוד שילת: אנחנו מבקשים למחוק אותו.

איריס סניטקוב: (קוראת סעיפים (11 (12)(א)(ב) ).

אהוד שילת: במקום "בפני ועדת הקלפי" יבוא "בפני מזכיר ועדת הקלפי".

דלית דרור: זה כמו בבחירות לכנסת, שמזדהים בפני מזכיר ועדת הקלפי.

איריס סניטקוב: (קוראת סעיף קטן (12)(ג) ו(ד) וסעיף קטן (13) ).

אהוד שילת: סעיף 32 זה מינוי חברי ועדת קלפי.

דוד אזולאי: אני מציע שנפסיק בסעיף קטן(13), למרות שהיינו באמצע ההסבר של הסעיף הזה.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: (אחרי כן סיגל גורדון )

רוני בריזון: אני מתכבד לחדש את הישיבה בנושא:

רוני בריזון: הצעת חוק לתיקון דיני בחירות לרשויות המקומיות, התשס"ג-2003.

רוני בריזון: הפסקנו בסעיף 13, אנחנו מתקדמים מסעיף 13.

איריס סניטקוב: "(13) בסעיף 32 - (א) בסעיף קטן (ג), בסופו יבוא "המינוי ייעשה בדרך שיקבע השר"; (ב) סעיף קטן (ד) - בטל.

איריס סניטקוב: "

איילת פישמן: בסעיף קטן (ד) נקבע שיש שלושה ממלאי מקום לכל חבר ועדת קלפי, זה לא מבוצע בפועל ועל כן אנחנו מבטלים.

איריס סניטקוב: "(ג) בסעיף קטן (ה), בסופו יבוא "המינוי ייעשה בדרך שיקבע השר"; (ד) בסעיף קטן (ו), במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות".

איריס סניטקוב: (14) בסעיף 32א - (א) בסעיף קטן (א), במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות"; (ב) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: (א1) מנהל הבחירות בהתייעצות עם ועדת הבחירות, ימנה מזכירים נוספים שמספרם לא יעלה על שליש ממספר מקומות הקלפי ברשות המקומית ואשר ישמשו, במקרה הצורך, לפי הוראות סעיף 34(א1), כחברי ועדת קלפי או כמזכירי ועדת קלפי; (א2) המזכירים שימונו לפי הוראות סעיפים קטנים (א) ו-(א1) יקיימו את תנאי הכשירות שיקבע השר בתקנות, ומינוים ייעשה בדרך שייקבע".

איילת פישמן: הרעיון הוא כזה, בכנסת יש אפשרות למנות מזכירים רזרביים כדי שיחליפו חברי ועדת הקלפי.

איילת פישמן: אנחנו מציעים להחיל את ההסדר גם ברשויות המקומיות על מנת שיהיה אפשר לפתוח קלפיות ולא לחכות לחברי ועדה.

רוני בריזון: נשמע הגיוני.

איריס סניטקוב: "(ג) בסעיף קטן (ב), המילים "אי נוכחותו אינה פוסלת את הישיבה" - יימחקו".

רוני בריזון: אי נוכחותו של מי?

איילת פישמן: של המזכיר.

איילת פישמן: למעשה אנחנו קובעים, שנוכחותו הכרחית.

איריס סניטקוב: (15) בסעיף 33, במקום "ולפקיד הבחירות" יבוא "ולמנהל הבחירות" והמילים "ואת ממלא מקומו" - יימחקו; (16) בסעיף 34 - (א) במקום סעיף קטן (א) יבוא: (א) (1) ישיבת ועדת קלפי תהיה חוקית בכל מספר של חברים ובלבד שנוכח במקום גם מזכיר הוועדה; לא נוכח במועד האמור בסעיף 55(א) לפתיחת ההצבעה אף חבר ועדת קלפי אחד, תחל ההצבעה בקלפי האמורה בנוכחותו של מזכיר הוועדה בלבד; נוכח מזכיר הוועדה בלבד, לא תתקיים ספירת הקולות עד שיגיע חבר ועדת קלפי שהתמנה לפי סעיף קטן (א1).

רוני בריזון: רק להבהרה, ישיבת ועדת קלפי, הכוונה למה?

איילת פישמן: כל נקודת זמן במהלך היום שבו הוועדה עובדת.

רוני בריזון: בעצם, מהלך היום הוא ישיבה רציפה אחת של ועדת הקלפי.

איילת פישמן: נכון.

איריס סניטקוב: (2) נעדרו מישיבת ועדת קלפי יושב-ראש הוועדה וסגנו ימלא הקשיש שבין החברים את תפקיד יושב-ראש הוועדה או סגנו.

איריס סניטקוב: (א1) ראה מנהל הבחירות כי בקלפי מסוימת לא נוכח אף חבר ועדת קלפי אחד, או שקלפי לא נפתחה להצבעה במועד האמור בסעיף 55(א) עקב העדרו של מזכיר הוועדה, או שיש צורך להחליף מזכיר ועדת קלפי, ימנה מנהל הבחירות לקלפי האמורה, חבר ועדת קלפי או מזכיר ועדת קלפי, לפי העניין, מבין המזכירים הנוספים שמונו לפי הוראות סעיף 32א(א1)".

רוני בריזון: האם המזכירים הנוספים ממונים לקלפי ספציפית או שיש מן מאגר כללי של מזכירים?

אהוד שילת: הוא ממנה מראש מזכיר לכל ועדת קלפי.

אהוד שילת: לכל קלפי יש מזכיר.

אהוד שילת: בנוסף לזה, הוא מחזיק סטוק של מזכירים רזרביים ואלו יחליפו.

רוני בריזון: כלומר, הסטוק עבור לקבוצת קלפיות ולא לקלפי ספציפית.

איריס סניטקוב: (ב) סעיף קטן (ד) - בטל.

אהוד שילת: לא, הוא מחזיק אצלו מאגר של קבוצה של 20%-30% ואותם הוא יכול לשלוח לכל קלפי, אפילו לשעה.

ואסל טאהא: אתה אומר שיש רזרבה 20% ואפשר לשלוח אותו במקום מזכיר שנעדר.

ואסל טאהא: נניח שהמזכיר יצא מן הקלפי, ייקח זמן עד שיגיע המזכיר המחליף, מה עושים בפרק הזמן הזה?

אהוד שילת: המזכיר לא נעדר סתם, אם מזכיר צריך לצאת, הוא מודיע קודם לפקיד הבחירות.

אהוד שילת: הוא לא עוזב את הקלפי עד שלא מגיע לו מחליף.

אהוד שילת: בלי מזכיר היום, הקלפי לא יכולה לפעול כי המזכיר הוא המזהה הבלעדי של הבוחר.

ואסל טאהא: החוק צריך לקחת בחשבון גם את היוצא מן הכלל.

ואסל טאהא: מזכיר התעצבן והלך הביתה, מה עושים?

רוני בריזון: מפסיקים את עבודת הקלפי עד שמגיע לו מחליף.

אהוד שילת: זה לא קרה בכנסת.

איריס סניטקוב: (ב) סעיף קטן (ד) - בטל.

איריס סניטקוב: (17) בסעיף 35 - (א) בסעיף קטן (א), במקום "ממספר הבוחרים שבפנקס הבוחרים" יבוא "ממספר הבוחרים שבמידע הפנקס ביום הקובע, כהגדרתם בסעיף 16(א)".

רוני בריזון: מה אומר 16(א)?

איילת פישמן: בחוק יש שיטה חדשה להכנת פנקס הבוחרים, השיטה אומרת, שלא יהיה יותר פנקס בוחרים שנתי שזורקים אותו לפח, אלא יש פנקס בוחרים שמכינים אך ורק לצורך הבחירות.

איילת פישמן: יש דבר שנקרא מידע פנקס, שזה קובץ שאנחנו שולפים ביום 150 שלפני יום הבחירות, מוסרים אותו למפלגות, למתמודדים וכו'.

איילת פישמן: בסעיף 35 נקבע מי רשאי להגיש רשימת מועמדים, כל סיעה, מפלגה וכן כל קבוצת בוחרים המונה 200 איש או 2% ממספר הבוחרים שבפנקס הבוחרים.

איילת פישמן: אני עדיין לא יודעת מה מספר הבוחרים הסופי כי הוא רק נשלף בעת הגשת הרשימה, לכן אני אומרת שזה יהיה 2% מתוך מידע פנקס.

איריס סניטקוב: (ב) בסעיף קטן (ח), במקום "לפקיד הבחירות" יבוא "למנהל הבחירות".

איריס סניטקוב: (ג) בסעיפים קטנים (ט) ו-(י), בכל מקום, במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות".

איריס סניטקוב: (18) בסעיף 37, במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות".

איריס סניטקוב: (19) בסעיף 38, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) בא כוח רשימת מועמדים שצוין ברשימת מועמדים כאמור בסעיף קטן (א) רשאי להתפטר בכל עת, במתן הודעה בכתב למנהל הבחירות; התפטר בא כוח רשימה כאמור, ואין לו ממלא מקום, יראו את המועמד הראשון ברשימת המועמדים כבא כוח הרשימה"; (20) בסעיף 38א - (א) בסעיף קטן (א), במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות" ואחריו "ביום הקובע" יבוא "כהגדרתו בסעיף 16(א)"; (ב) בסעיף קטן (א1), במקום "לפקיד הבחירות" יבוא "למנהל הבחירות" ובמקום "לא יאוחר מהיום העשרים ואחד" יבוא "לא יאוחר מהיום ה-30"; (ג) בסעיף קטן (ב), במקום "לפקיד הבחירות" יבוא "למנהל הבחירות"; (21) בסעיף 39(ו), במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות";

איילת פישמן: אנחנו מבקשים להוסיף לסעיף 39(ד) - סעיף 39(ד) מדבר על סיטואציה של התנגשות בין מפלגה בכנסת לבין סיעה יוצאת במועצה.

איילת פישמן: בסיפא של הסעיף נאמר כך: לעניין סעיפים קטנים (ב)-(ג), זכותן של סיעה או סיעות של הכנסת עדיפה על זכותן של סיעות מקומיות.

איילת פישמן: וזכותה של מפלגה עדיפה על זכותה של סיעה וסיעות המועצה היוצאת.

איילת פישמן: אבל, אם הסיעה היוצאת סומנה בבחירות האחרונות למועצה בכינוי שבמחלוקת, זכותה עדיפה.

איילת פישמן: עדיפה על מה?

איילת פישמן: הכוונה היא, עדיפה על מפלגה של הכנסת, לא עדיפה על סיעה.

איילת פישמן: זאת אומרת, הסיעה בכל מקרה נשארת בראש ההיררכיה.

איילת פישמן: אנחנו מבקשים להוסיף בסוף את המילים: זכותה עדיפה על זכות מפלגה.

איריס סניטקוב: (22) בסעיפים 40,41 ו-41א, בכל מקום, במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות"; (23) בסעיף 42 - (א) בסעיפים קטנים (א) ו-(ב), במקום "פקיד הבחירות יבוא "מנהל הבחירות"; (ב) בסעיף קטן (ג), במקום "לפקיד הבחירות" יבוא "למנהל הבחירות"; (24) בסעיפים 43 ו-44, בכל מקום, במקום "פקיד הבחירות" יבוא מנהל הבחירות"; (25) בסעיף 45(ב), במקום "לפקיד הבחירות יבוא "למנהל הבחירות" ובמקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות"; (26) בסעיפים 46,48,49 ו-50, בכל מקום, במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות"; (27) בסעיף 51 - (א) בסעיף קטן (א), במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות"; (ב) בסעיף קטן (ב), במקום "שפקיד הבחירות" יבוא "שמנהל הבחירות"; (ג) במקום סעיף קטן (ב1) יבוא: (ב1) מנהל הבחירות יאשר לכל רשימת מועמדים דוגמה אחת בלבד של פתק ההצבעה בעברית, ואם ביקשה זאת הרשימה - גם דוגמה אחת בלבד של פתק ההצבעה בעברית בתוספת התרגום לערבית כאמור בסעיף קטן (ב)";

רוני בריזון: מה זאת אומרת: יאשר דוגמה אחת בלבד?

איילת פישמן: הרעיון הוא כזה, על מנת שלא תהיה אפשרות לסנן פתקים, מנהל הבחירות מאשר לכל רשימת מועמדים דוגמה אחת בלבד של פתק, שרק זה הפתק התקין.

איילת פישמן: מהנוסח היום לא ברור, האם זה אחד בלבד או שהוא יכול לאשר אחד בעברית ואחד דו-לשוני.

ואסל טאהא: התרגלנו לאשר שניים.

איילת פישמן: נכון, אבל זה לא היה ברור מנוסח החוק, אנחנו פשוט מבקשים לחדד את הנקודה.

אהוד שילת: היה על זה ערעור בחירות בבחירות שנערכו ב-1998, שפקיד בחירות אישר לרשימה פתק אחד בעברית ופתק אחר בעברית וערבית, ואחת הרשימות הלכה על זה לערעור בחירות.

איריס סניטקוב: (ד) בסעיף קטן (ג), במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות"; (ה) בסעיף קטן (ד), במקום "לפקיד הבחירות" יבוא "למנהל הבחירות"; (28) בסעיפים 53, 54 ו-56, בכל מקום, במקום "פקיד הבחירות יבוא "מנהל הבחירות"; (29) בסעיף 60 - (א) בסעיף קטן (א), במקום "לפני ועדת הקלפי" יבוא "לפני מזכיר ועדת הקלפי".

איריס סניטקוב: (ב) בסעיף קטן (ב), במקום "תשמש" יבוא "ישמשו" ובסופו יבוא "דרכון ישראלי תקף שניתן לפי חוק הדרכונים, התשי"ב-1952, או רשיון נהיגה תקף, הכולל את תמונת בעל הרשיון, שניתן לפי פקודת התעבורה".

רוני בריזון: זה חידוש, עד עכשיו זה היה רק תעודת זהות.

איילת פישמן: נכון.

איילת פישמן: אנחנו מבקשים לקבוע שני דברים.

איילת פישמן: ראשית, שלא צריך יותר את הספח.

איילת פישמן: שנית, שניתן יהיה להזדהות בתעודות נוספות שהן תעודות רשמיות של המדינה ונושאות תמונה, על מנת להקל על האנשים.

ואסל טאהא: במקרה כזה, מי שאין לו תעודת זהות יכול להצביע למשל באמצעות רשיון נהיגה או דרכון?

איילת פישמן: נכון, אלה מסמכים רשמיים של המדינה ואנחנו מכירים בהם.

רוני בריזון: הרי זה ממש להקל על הציבור.

איריס סניטקוב: (ג) במקום סעיף קטן (ג) יבוא: "(ג) מי שהצביע, תמחק ועדת הקלפי את שמו מרשימת הבוחרים".

רוני בריזון: זה לא מופיע היום?

איילת פישמן: זה מופיע אבל כתוב: תמחק ותחתים את הספח.

איילת פישמן: אנחנו אומרים רק: תמחק.

איריס סניטקוב: (30) בסעיף 61 - (א) בסעיף קטן (ג), אחרי "ותו לא;" יבוא "הרישום בכתב יד ייעשה בעברית, בערבית או בשתי השפות";

ואסל טאהא: פתק בכתב יד, אפשר לציין בעט, בעיפרון?

איילת פישמן: עם מה שהוא רוצה, אין בעיה.

ואסל טאהא: בעבר אסור על עט, אמרו: עיפרון.

איילת פישמן: לא, ממש לא, אין בעיה.

איריס סניטקוב: (ב) אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ד) מנהל הבחירות, בהתייעצות עם ועדת הבחירות, רשאי להורות כי במקום קלפי יוצבו שני תאי הצבעה המסתירים את הבוחר מעיני זולתו".

איילת פישמן: זה קיים בכנסת, זה לא היה ברשויות, פשוט על מנת לאפשר, במידה ורואים שיש לחץ בהצבעה, להציב עוד פרגוד כדי להריץ את התהליך מהר יותר.

איילת פישמן: בכנסת זה כבר בוצע כמה פעמים.

ואסל טאהא: בכל קלפי?

איילת פישמן: לא בכל קלפי, פקיד הבחירות רואה שבקלפי מסוימת יש עומס, הוא מציב עוד פרגוד כדי שתהליך ההצבעה ירוץ יותר מהר.

איילת פישמן: בכנסת זה עבד כבר כמה פעמים, אנחנו פשוט מעתיקים את זה לרשויות המקומיות.

איריס סניטקוב: (31) בסעיף 61א(ג), במקום "לפקיד הבחירות" יבוא "למנהל הבחירות"; (32) בסעיף 63(1), במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות"; (33) בסעיף 64(א), במקום "לפקיד הבחירות" יבוא "למנהל הבחירות" ובמקום "שפקיד הבחירות" יבוא "שמנהל הבחירות"; (34) בסעיף 65, במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות"; (35) בסעיף 66 - (א) בכותרת השוליים, במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות"; (ב) בסעיף קטן (א), במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות"; (36) בסעיף 67(7), במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות".

איריס סניטקוב: (37) בסעיף 71 - (א) בסעיף קטן (א), ברישה, במקום "יפרסם פקיד הבחירות ברשומות" יבוא "ימסור מנהל הבחירות לפרסום ברשומות"; (ב) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) ההודעה האמורה בסעיף קטן (א) תפורסם ברשומות בתוך 21 ימים מיום הבחירות; התקיימו בחירות חוזרות לראש רשות כאמור בסעיף 9(ב) לחוק בחירת ראש הרשות, תפורסם ההודעה בתוך 21 ימים מיום הבחירות החוזרות.

איריס סניטקוב: ";

ואסל טאהא: למה 21 יום, זה היה 15.

איילת פישמן: החל מרגע פרסום ברשומות נספר מועד הערעור על התוצאות והחל ממועד הערעור אנחנו מתחילים לשלם את המימון.

איילת פישמן: כרגע אנחנו מוסרים לפרסום ברשומות והרשומות לא חייבות לפרסם תוך איזשהו זמן, זה סדר העבודה הרגיל, זה יכול להיות מהר מאוד וזה יכול להתעכב.

איילת פישמן: אנחנו למעשה רוצים לחייב את הרשומות לפרסם תוך איקס זמן.

ואסל טאהא: אבל זה מאריך את מערכת הבחירות וזה גם מוסיף הוצאות.

רוני בריזון: היום הם יכולים לעשות את זה מתי שהם רוצים, גם אחרי חודשיים.

איילת פישמן: היום הרשויות לא מחויבות לנו לשום דבר.

ואסל טאהא: זה מוסיף הוצאות.

איילת פישמן: למה זה מוסיף הוצאות?

ואסל טאהא: במקום 15 יום זה 21 יום.

רוני בריזון: לא, זה לא היה 15 יום.

איילת פישמן: החוק קובע כך, אפשר להגיש ערעור עד 14 יום מיום הפרסום.

איילת פישמן: בכל מקרה, מועד הערעור נספר מרגע הפרסום.

איילת פישמן: אבל לא נקבע מה הגג למועד הפרסום, שמערכת הרשומות תהיה חייבת לפרסם את התוצאות תוך איקס ימים.

איילת פישמן: היא תוכל לעשות לפני אבל לא תוכל לעשות אחרי.

ואסל טאהא: אני התכוונתי למשהו אחר.

ואסל טאהא: לאחר הסיבוב הראשון - - -

איילת פישמן: יש 14 יום לסיבוב שני, זה בכל מקרה, זה לא קשור.

ואסל טאהא: לזה אני מתכוון.

איילת פישמן: בזה אנחנו לא נוגעים.

איריס סניטקוב: (38) בסעיפים 72, 73 ו-73א, בכל מקום, במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות"; (39) בסעיף 80(ג), במקום "חברי ועדת הקלפי יהיו כולם חיילים שדרגתם אינה גבוהה מדרגת סמל" יבוא "לכל קלפי לחיילים תמונה ועדת קלפי בת שני חברים שהם חיילים בשירות חובה אשר דרגתם אינה גבוהה מדרגת סמל ראשון"; (40) בסעיף 81(א), במקום "ונוסף לכך על-ידי תעודת החייל שלו" יבוא "או בתעודה הצבאית האישית שלו הנושא את תמונתו";

איילת פישמן: זה משהו שהצבא ביקש.

איריס סניטקוב: (41) בסעיפים 82 ו- 83, בכל מקום, במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות";

איילת פישמן: רגע, אנחנו מבקשים להוסיף לפי בקשת הצבא, לא הספקנו להכניס את זה לכחול, סעיף 84א(1), הם רוצים לקרוא לזה: הצבעת הנמצאים במשמורת הצבא.

איילת פישמן: זאת אומרת, כרגע מי שיכול להצביע בצבא הם בעצם החיילים עצמם.

איילת פישמן: הם מבקשים להתייחס לאנשים הנמצאים במשמורת הצבא.

אהוד שילת: מדובר בכלואים שהפסיקו להיות חיילים.

אהוד שילת: יש כלואים שהיו חיילים ובתוך זמן הכליאה כבר השתחררו, עכשיו הם אזרחים.

אהוד שילת: הוא במשמורת הצבא אבל הוא לא חייל והוא לא יכול להצביע בקלפי צבאית.

אהוד שילת: שר הפנים ושר הביטחון מבקשים שלמרות זאת הוא יצביע בקלפי צבאית.

דלית דרור: כמה כאלה יש?

אהוד שילת: הצבא מגיע לכל חייל, לא חשוב כמה בודד הוא יהיה, איפה הוא יהיה, באיזה נקודה, הצבא מגיע אליו.

אהוד שילת: מה קרה בפעם הקודמת?

אהוד שילת: פתאום התברר שיש כמה כלואים, כנראה בודדים, שהם לא חיילים, גמרו להיות חיילים אבל הם תחת הידיים של הצבא.

רוני בריזון: הם גם לא אזרחים כי הם יושבים בבית כלא צבאי.

אהוד שילת: בפעם הקודמת גייסו אותם למילואים כדי שיהיו חיילים ואז יוכלו להצביע בקלפי.

איילת פישמן: מה שהם מציעים: שר הפנים בהתייעצות עם שר הביטחון רשאי לתת הוראות, בין בתקנות ובין בדרך אחרת, בכל הנוגע לסדרי הצבעתם של מי שביום הבחירות נמצאים כדין במשמורת הצבא.

איילת פישמן: ההוראות האמורות יובאו לידיעת הנוגעות בדבר בדרך ששר הפנים יראה לנכון, בהתייעצות ובהסכמה כאמור.

איריס סניטקוב: זה סעיף שלם שאתם מוסיפים?

איילת פישמן: נכון, הוא נקרא 84א(1) והוא יבוא בין סעיף (41) ל-(42).

איריס סניטקוב: (42) בסעיף 85, במקום "לפקיד הבחירות" יבוא "למנהל הבחירות" ובמקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות"; (43) בסעיף 85א(א)(3), במקום "בבחירות הסמוכות" יבוא "בבחירות שהתקיימו בתוך שנה"; (44) בסעיף 86(א)(7), במקום "לפקיד הבחירות" יבוא "למנהל הבחירות"; (45) בסעיף 93, במקום "פקיד הבחירות יבוא" מנהל בחירות"; (46) בסעיפים, 95 ו-96, בכל מקום, במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות".

איריס סניטקוב: פרק ב: חוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניו וכהונתם) 2.

איריס סניטקוב: בחוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניו וכהונתם), התשל"ה-1975 - (1) בסעיף 1, אחרי ההגדרה "מועצה" יבוא: "מנהל בחירות" - מנהל הבחירות שמונה לפי הוראות סעיף 29 לחוק הבחירות"; (2) בסעיף 5 - (א) בסעיף קטן (א), אחרי "או שלושה אחוזים ממספר הבוחרים" יבוא "שבמידע הפנקס ביום הקובע, כהגדרתם בסעיף 16(א) לחוק הבחירות"; (ב) אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ד) הוגשה הצעת מועמד בידי קבוצת בוחרים, כל החתימות שאחרי 850 החתימות הראשונות לא יתחשבו בהן לצורך סעיף קטן (א).";

רוני בריזון: ומהו סעיף קטן (א)?

איילת פישמן: החוק קובע, שהצעת מועמד שמוגשת על-ידי קבוצת בוחרים חייבת בהגשת 750 חתימות 3%.

איילת פישמן: לפעמים יש מצב, שפקיד הבחירות, מנהל הבחירות, מקבל חוברת עם חתימות, מתחיל לבדוק והחתימות אינן תקינות אחת אחרי השנייה.

איילת פישמן: בודק 1,000 חתימות, מצא 200 כשרות.

איילת פישמן: בודק עוד 500 חתימות, מצא עוד 100 כשרות.

איילת פישמן: הרעיון הוא, שהוא לא יצטרך לבדוק אינספור חתימות.

איילת פישמן: תביאו מקסימום 850 חתימות, יותר מזה אני לא אבדוק.

אהוד שילת: נקודה נוספת שחייבים להדגיש, זה מבחינת יעילות העבודה שלנו, של פקיד הבחירות.

אהוד שילת: בשטח התחילה להיות תופעה, שאנשים לוקחים חוברות לאין מספר ומחתימים אלפי אנשים כתומכים במועמדות.

אהוד שילת: הרי החוק דורש 750 במקסימום, והם מחתימים כמה שיותר, חתמו לי 3,000, חתמו לי 4,000.

אהוד שילת: זה חסר תכלית, זה פרסום של חומר.

אהוד שילת: לכן אנחנו אומרים, עד 850 חתימות, יותר מזה אל תביאו.

איריס סניטקוב: (3) בסעיף 6א(ג), במקום "לפקיד הבחירות" יבוא "למנהל הבחירות"; (4) בסעיף 7, בכל מקום, במקום "פקיד הבחירות" יבוא "מנהל הבחירות"; (5) בסעיף 8 - (א) במקום סעיף קטן (א) יבוא: "(א) הוראות סעיף 38א לחוק הבחירות יחולו, בשינויים המחויבים גם על הגשת הצעת מועמד לראש רשות מאת קבוצת בוחרים כאמור בסעיף 5."; (ב) בסעיף קטן (ד), במקום "מייד לאחר פרסום תוצאות הבחירות ברשומות" יבוא "במועד שיקבע השר";

איילת פישמן: זה עונש.

איריס סניטקוב: (6) בסעיף 8א, במקום "פקיד החבירות" יבוא "מנהל הבחירות"; (7) במקום סעיף 10 יבוא: "בחירות בלא הצבעה בקלפי - 10.

איריס סניטקוב: לא הוגשה או לא אושרה שום הצעת מועמד, או התפטר או נפטר מועמד יחיד ולא הוצע מועמד אחר במקומו כאמרו בסעיפים 6 ו-6א, לא יהיו בחירות בקלפי והמועצה תבחר בראש רשות, מבין חבריה, לפי הוראות סעיף 26.";

רוני בריזון: האם יש כאן שינוי מן הנוהג הקיים היום?

אהוד שילת: לא שינוי, יש התאמה של החוק.

אהוד שילת: בזמנו היה סעיף 6 לחוק שדיבר על פטירה והתפטרות ביחד של מועמד - - -

רוני בריזון: שהוא מועמד יחיד?

אהוד שילת: לא, סעיף 6 דיבר על התפטרות של מועמד לפני היום העשירי שלפני יום הבחירות, וקבע שאפשר להציג מועמד אחר במקומו.

אהוד שילת: ההוראה הזאת של סעיף 6 חלה בשני מקרים, בין אם התפטר או נפטר.

אהוד שילת: אחר כך תיקנו את הסעיף, קבעו את סעיף 6 רק להתפטרות, ולעניין פטירה קבעו סעיף 6א', שיש שם הוראות מיוחדות ומפורטות, ואפילו דחיית בחירות.

אהוד שילת: את סעיף 10, שהתייחס לסעיף 6 במקרה של מועמד יחיד לא תיקנו, שכחו אותו.

אהוד שילת: הנוסח של סעיף 10 היה כך: לא הוגשה שום הצעת מועמד או התפטר המועמד היחיד או נפטר - כנוסח סעיף 6 אז - לאחר היום העשירי - אותו יום עשירי שנקוב בסעיף 6 - לא יהיו בחירות בקלפי, המועצה תבחר מבין חבריה.

אהוד שילת: לכן הסעיף היום לא מתאים לסעיף 6א.

אהוד שילת: הנוסח שאנחנו מציעים, שיותאם ולכן אנחנו אומרים: לא הוגשה או לא אושרה שום הצעת מועמד, או התפטר או נפטר המועמד היחיד ולא הוצע מועמד אחר במקומו כאמור בסעיפים 6 ו-6א, לא יהיו בחירות לקלפי.

אהוד שילת: ההוראה היא אותה הוראה רק שהסעיף מותאם עכשיו לסעיפים האחרים.

איריס סניטקוב: (8) בסעיף 24א(ב), אחרי פסקה (4) יבוא: "(5) קציני צבא וקציני משטרה בדרגות האמורות בסעף 4(ג), לא יהיו זכאים להיות מועמדים, זולת אם חדלו להיות קצינים כאמור בתוך 10 ימים מן היום שבו נוצרה העילה לעריכת הבחירות;

איילת פישמן: סעיף 24א רבתי מדבר על בחירות מיוחדות לראש רשות בלבד, שנערכות תוך 60 יום.

איילת פישמן: ההוראה הבסיסית קובעת, שקציני צבא ומשטרה בדרגות מסוימות חייבים להתפטר 100 ימים לפני הבחירות.

דלית דרור: תקופת צינון.

איילת פישמן: אם אנחנו הולכים על בחירות מיוחדות אין 100 ימים, לכן אנחנו אומרים, 10 ימים מיום היווצרות העילה לעריכת הבחירות.

איילת פישמן: העילה היא, התפטרות או פטירה של ראש רשות.

ואסל טאהא: נדמה לי שקודם זה גם היה.

דלית דרור: לא.

דלית דרור: קודם, כאשר היו בחירות לא במועדן בגלל עילה שצריך ביום ג' האחרון, לפני 90 הימים, אלה לא יכלו לרוץ, הם היו מנועים מלרוץ אלא אם אנחנו מתקנים את החוק בהוראת שעה ועשינו את זה כמה פעמים.

איריס סניטקוב: (6) מנהל הבחירות ימונה לפי הוראות סעיף 29 לחוק הבחירות לא יאוחר מהיום ה-55 לפני יום הבחירות; (7) ועדת הבחירות תיבחר בידי המועצה לא יאוחר מהיום ה-48 שלפני יום הבחירות; (8) כחברי ועדות הקלפי ימונו נציגיהם של המועמדים; ועדת הבחירות תקבע את מספר החברים וההרכב של כל ועדת קלפי ובלבד שבכל ועדה יהיו מיוצגים לא פחות משלושה מועמדים אם ישנם כאלה, ושיובטח ייצוג הולם בכלל ועדות הקלפי לכל המועמדים.

איריס סניטקוב: "; (9) במקום סעיף 24ב יבוא: "בחירת ממלא מקום בשנת בחירות - 24ב.

איריס סניטקוב: חדל ראש הרשות לכהן מכל אחת מהסיבות המנויות בפסקאות (1) עד (4) של סעיף 24א(א), שנה או פחות לפני מועד הבחירות כאמור בסעיף 3, תבחר המועצה ממלא מקום לראש הרשות מבין חבריה לפי הוראות סעיף 26 והוא יכהן עד בחירת ראש הרשות במועד הבחירות האמור.

אהוד שילת: כאן יש לנו שינוי מהחוק הקיים.

אהוד שילת: ההוראה הזאת של בחירות מיוחדות לראש רשות עברה ביחד שני סעיפים 24א' רבתי, שקבע שיהיו בחירות מיוחדות רק לראש רשות תוך 60 יום.

אהוד שילת: יחד אתו עבר סעיף 24ב' שאמר, אם החדילה מכהונה של ראש הרשות התרחשה בשנה שלפני הבחירות, ייערכו בחירות גם למועצה וגם לראש רשות, לא רק לראש רשות, ולא נקבע לזה תאריך בחוק ובצדק.

ואסל טאהא: זה בא לבטל את הרוטציה.

איילת פישמן: נכון.

אהוד שילת: שני הסעיפים האלה יחד באו לבטל את הרוטציה.

אהוד שילת: הרוטציה יכולה להיעשות עכשיו רק על דרך, ראש רשות מתפטר, אנחנו מודיעים על בחירות תוך 60 יום, מגיע המועד להגשת רשימת מועמדים, לא מגישים אף רשימה ואז המועצה צריכה לבחור מועמד מבין חבריה.

אהוד שילת: זה סעיף 10 שקראנו פה.

אהוד שילת: המועצה עכשיו יכולה לבחור על-פי הסכם הרוטציה.

אהוד שילת: או, שמגישים רק מועמד אחד, הוא המועמד שצריך לבוא לפי הסכם הרוטציה, אז ממילא הוא ייבחר.

אהוד שילת: על-פי הניסיון שלנו, ראה ינוח ג'ת, משהוכרזו בחירות, הוגשו יותר ממועמד אחד ויהיו בחירות ממשיות.

אהוד שילת: כלומר, מתברר שהסכם הרוטציה לא עומד במבחן ארצי.

אהוד שילת: לכן מבחינה זו אין רוטציה.

איריס סניטקוב: (10) בסעיף 26(א), ברישה במקום "10 או 20" יבוא "10 20 או 24ב".

רוני בריזון: מי אלה אותם 10 או 20?

איילת פישמן: 10 זה פטירה - - -

דלית דרור: אנחנו מוסיפים את 24ב' שזאת סיטואציה שדיברנו עליה בסעיף הקודם.

איילת פישמן: סעיף 26 אומר בחירת המועצה וראש רשות.

איילת פישמן: אנחנו אומרים באיזה סיטואציות המועצה בוחרת בראש רשות, לפי סעיפים 10 - שזה אין מועמדים בכלל שהתפטר.

איילת פישמן: 20 - שזה העברה מכהונה.

דלית דרור: וגם זה היה קיים קודם.

דלית דרור: והחדש, מה שדיברנו עליו עכשיו.

איילת פישמן: דבר נוסף שאנחנו מבקשים להוסיף לחוק הזה, לגבי הבחירות החוזרות בקרב חיילים.

אהוד שילת: כהוראת שעה לבחירות האלה.

אהוד שילת: בבחירות החוזרת לראש רשות מצביעים מעט חיילים.

אהוד שילת: הרי בבחירות אנחנו עושים הצבעה בכל יחידות צה"ל.

אהוד שילת: זאת הצבעה שעולה המון כסף.

אהוד שילת: הארגון הצבאי עולה הרבה כסף כי זה ארגון מאוד גדול.

אהוד שילת: מסתבר מתוך הניסיון שבבחירות החוזרות מצביעים כמה אלפים בודדים של חיילים.

אהוד שילת: בבחירות של ירושלים וחיפה, בגלל לחץ הזמן שהצבא לא הספיק לארגן בחירות, קבענו בהוראת שעה שיוצבו קלפיות מיוחדות לחיילים בבניין העירייה או במקום מרכזי בעיר בסוף השבוע שלפני יום הבחירות.

אהוד שילת: הבחירות הן ביום שלישי.

אהוד שילת: כל החיילים שבחופשת סוף שבוע - והצבא מצדו השתדל לשחרר כמה שיותר חיילים באותו סוף שבוע, תושבי אותה רשות - - -

רוני בריזון: מה עם אותם מסכנים שלא, האם לא חייבים בגינם בכל זאת ללכת - - -

איילת פישמן: לפי החוק היום, חייבים להרים את כל האופרציה הצבאית פעמיים.

רוני בריזון: האם החוק החדש ימנע את הצורך מלהרים את כל האופרציה פעמיים?

איריס סניטקוב: כן.

אהוד שילת: פעם אחת ודאי בבחירות.

אהוד שילת: בבחירות החוזרות, כשמדובר במספר כל כך מצומצם של חיילים, אנחנו מביאים זאת לשיקול דעתכם.

אהוד שילת: כלומר, ההוצאה הכספית היא כל כך אדירה, מדובר פה על קרוב ל-2 מיליון שקל.

אהוד שילת: זה לא יאומן.

אהוד שילת: מבחינת הצבא, הצבא מקים קלפי בכל מקום, יש קלפיות נודדות ויש קלפיות אפילו שנושאים על הגב, מגיעים לכל חייל בודד.

אהוד שילת: אם במחנות גדולים בבחירות מתקינים 20 קלפיות, בבחירות החוזרות יתקינו רק שתי קלפיות מכיוון שיודעים שיש מעט חיילים.

אהוד שילת: הקלפי תגיע לכל יחידה צבאית.

אהוד שילת: זאת אומרת, מבחינת ארגון היקף הארגון והפעילות, לא משתנה שום דבר.

רוני בריזון: אנחנו בעצם חוסכים רק במספר הקלפיות.

אהוד שילת: מספר קטן של קלפיות במחנות הגדולים - - -

רוני בריזון: כל הלוגיסטיקה נשארת.

אהוד שילת: כל הלוגיסטיקה נשארת וזה יקר מאוד.

אהוד שילת: הצבא מציע, אם מקובל על הכנסת - לדעתי זה רעיון נכון - שבבחירות החוזרות לא תהיה כל הלוגיסטיקה הזאת אלא נעשה כמו שעשינו בירושלים וחיפה, נקים קלפיות, הצבא מצדו ישחרר כמה שיותר חיילים, הרי בבחירות חוזרת מדובר בערך על 30 יישובים - - -

דלית דרור: הזכאים לבחירות חוזרות, איזה אחוז זה מהבוחרים?

רוני בריזון: בוודאי קטן מאוד.

רוני בריזון: יחד עם זאת, לא האחוזים צריכים להטריד אותנו אלא אותו חכמולוג בודד שאין לו מה לעשות במשרדו הצבאי והוא מכין בג"צים: נמנע ממני.

דלית דרור: בירושלים, חיפה ואור-עקיבא עשינו את הסידור האלטרנטיבי כשזה היה 20% מהבוחרים.

רוני בריזון: אני באמת לא חושב, שבבחירות חוזרות - - -

אהוד שילת: ב-30 יישובים זה חוזר על עצמו.

רוני בריזון: בבחירות החוזרות מדובר בצבא ומדובר בצבא באותם אלה שלא שחררו אותם ביום שישי קודם.

רוני בריזון: אנחנו הולכים ומצמצמים את האוכלוסייה הזאת.

רוני בריזון: אין בעיה, זה נשמע הגיוני וטוב.

רוני בריזון: צריך רק להביא בחשבון, שיהיה אותו חכמולוג בודד, שירוץ לבית המשפט העליון ויגיד, שנמנעה ממנו זכותו האזרחית הבסיסית כי לא נתנו לו חופש לפני ולא שחררו אותו באותו היום.

אהוד שילת: אני לא אומר שזה חלק, אבל אני מעלה את זה כהצעה.

אהוד שילת: הצבא הביא את ההצעה הזאת רק לפני ימים אחדים, פנה אלינו, אם אנחנו יכולים להקל עליהם את הנטל.

אהוד שילת: זה נטל תקציבי, זה הרבה כסף.

רוני בריזון: נעביר את זה כהוראת שעה.

אהוד שילת: אם אתה שלם עם זה, אם לא, אז לא.

דלית דרור: הצבא התחייב להורות למפקדים כן לשחרר.

אהוד שילת: אתה צודק, גם אם מורים למפקדים, תמיד יכול להיות מישהו שלא שחררו.

אהוד שילת: אם אתה לא שלם עם זה, נעזוב את זה.

רוני בריזון: מה זה אני לא שלם?

אהוד שילת: אם אתה לא שלם עם זה - עזוב את זה.

רוני בריזון: אז אני עוזב.

דלית דרור: אני רק רוצה להגיד, מבחינה ציבורית, מבחינת הבולטות של זה, בגלל שזה הוראת שעה זה לא יכול להתחבא בתוך חוק.

דלית דרור: מבחינת הנוסח זה צריך לבוא בנפרד בגלל שזה הוראת שעה ואז תהיה לזה בולטות.

אהוד שילת: אולי נגיש את זה במשך הפגרה כהצעה ממשלתית.

אהוד שילת: שהממשלה תשקול, שהאחריות לא תיפול על כתפי אדם אחד.

אהוד שילת: שהממשלה תחליט.

איריס סניטקוב: פרק ג': חוק מיסוי תשלומים בתקופת בחירות - 3.

איריס סניטקוב: בחוק מיסוי תשלומים בתקופת בחירות, התשנ"ו-1996 - (1) בסעיף 1 - (א) בהגדרה "תקופת בחירות", אחרי פסקה (4) יבוא: "(5) תקופה של 30 ימים המסתיימת 3 ימים לאחר היום שבו נערכות בחירות למועצה של מועצה אזורית לפי סעיף 3 לחוק המועצות האזוריות (מועד בחירות כלליות), התשנ"ד-1994 (להלן - חוק מועד בחירות כלליות), ולראש מועצה אזורית לפי סעיף 3 לחוק המועצות האזוריות (בחירת ראש המועצה), התשמ"ח-998 (להלן - חוק בחירת ראש מועצה אזורית);

איילת פישמן: החוק הזה קובע ניסוי מיוחד על עובדים ביום הבחירות ובתקופת בחירות שמוגדרת פה בחוק.

איילת פישמן: החוק מתייחס אך ורק לבחירות לכנסת או לבחירות לרשות מקומית ומתעלם מהבחירות למועצות האזוריות.

איילת פישמן: אנחנו מבקשים להכניס גם אותם להסדר המיוחד הזה.

איריס סניטקוב: (6) תקופה של 30 ימים המסתיימת ביום שלאחר היום שבו נערכות בחירות למועצה של מועצה אזורית, לראש מועצה אזורית או לוועד מקומי של יישוב, שאינו היום האמור בסעיף 3 לחוק מועד בחירות כלליות ובסעיף 3 לחוק בחירת ראש מועצה אזורית.

איריס סניטקוב: "; (ב) בהגדרה "מקבל", בסופה יבוא "ואולם לעניין מי שמועסק כמזכיר ועדת קלפי ביום הבחירות על-ידי משלם כאמור בפסקה (2) להגדרה "משלם" - אף אם אינו מועסק בתקופת בחירות בלבד".

איילת פישמן: החוק הזה חל על מקבל שאינו מועסק בדרך כלל על-ידי המשלם.

איילת פישמן: המשלם זה המפלגה וכו'.

איילת פישמן: יש מזכירים רבים שהם עובדי הרשות המקומית, הם מועסקים תמיד על-ידי הרשות המקומית ולכן ההסדר הזה לא חל עליהם.

איילת פישמן: אנחנו מבקשים שזה כן יחול.

אהוד שילת: בקלפי מסוימת יושבים שני מזכירים, אחד עובד מדינה וחברו הוא עובד הרשות המקומית, זה עובד קבוע ברשות המקומית, לא חל עליו החוק.

אהוד שילת: האוצר הסכים לזה.

רוני בריזון: אין בעיה.

איריס סניטקוב: (ג) בהגדרה "משלם", אחרי פסקה (5) יבוא: "(6) מועמד לראש מועצה אזורית לפי חוק בחירת ראש מועצה אזורית".

איריס סניטקוב: פרק ד': תחולה - 4.

איריס סניטקוב: סעיף 5(ב) לחוק הרשויות המקומיות (בחירות), התשכ"ה-1965, כנוסחו בסעיף 1(2) לחוק זה, יחול על כל רשות מקומית שבה התקיימו הבחירות האחרונות למועצה אחרי יום ו' באדר התשס"א (1 במרס 2001).

רוני בריזון: תם ונשלם.

רוני בריזון: אני מעמיד להצבעה את הצעת חוק לתיקון דיני בחירות לרשויות המקומיות, התשס"ג-2003.

רוני בריזון: בעד - רוב נגד - אין נמנעים - אין החוק נתקבל ויעבור להכנה לקריאה שנייה ושלישית.

רוני בריזון: החוק עבר והוא יועבר למליאה לקריאה שנייה ושלישית.

רוני בריזון: תודה רבה, הישיבה נעולה.