ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 33, 2003-06-17 11:00

יורי שטרן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

יורי שטרן: ישבנו באולם הזה לפני כחודש ודיברנו על הצורך לטפל בנושא האבטחה מהזוויות השונות.

יורי שטרן: סיימנו ישיבה שהוקדשה לתיקון בחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים.

יורי שטרן: כעת נדון במעמד קציני הביטחון - מה שנוגע לגופים ציבוריים, זה מוסדר בחוק.

יורי שטרן: לגבי שאר הגופים יש יוזמת חקיקה מסוימת שעוד מעט תבוא לדיון.

יורי שטרן: אנחנו רוצים לדון במצבם של קציני הביטחון והמאבטחים.

יורי שטרן: שמענו על פגיעה חמורה מאוד בזכויותיהם, השכר הנמוך שלהם, חוסר תנאים סוציאליים, כל הדברים הללו יעמדו במרכז הדיונים שלנו כי מי שעומד בחזית הוא המאבטח עצמו, לא הקצין וגם לא הגופים המנחים אלא המאבטחים.

יורי שטרן: הנושא היום: מיסוד מעמדם של קציני הביטחון.

יורי שטרן: היות ולקציני הביטחון יש גוף מייצג, אני מבקש לתת את זכות הדיבור למי שמייצג את הגוף הזה.

שאול צ'יטיאט: אני נשיא הכבוד של הפורום לביטחון באבטחה בישראל, בעבר הלא רחוק כיהנתי באגף הביטחון של רשת השופרסל שכללה 127 סניפים, ויו"ר בפועל במשך ארבע שנים של הפורום לביטחון ואבטחה בישראל.

שאול צ'יטיאט: ככזה הייתי שותף מלא ופעיל באישור החוק שעבר בשנת 1998 בעניין הסדרת הביטחון במוסדות ציבור יחד עם המשטרה ויחד עם גופים נוספים.

שאול צ'יטיאט: ברשות

שאול צ'יטיאט: כם אתמקד בתוספת השלישית להסדרת החוק.

שאול צ'יטיאט: בשנת 1998 הובטח, שהתוספת הזאת תתרחב אחת לשנה.

שאול צ'יטיאט: בוועדת הפנים של הכנסת הובטח, שאחת לשנה אנחנו נוסיף כשניים עד שלושה מוסדות לתוספת השלישית, כך שהמוסדות האלה יהיו כפופים לחוק של הסדרת הביטחון.

שאול צ'יטיאט: לעניות דעתי – אני מוכן לתקן אם אני טועה – מאז 1998 ועד היום לא נכלל אפילו לא גוף אחד.

מירי פרנקל-שור: למה אתה מתכוון?

יורי שטרן: בחוק הסדרת הביטחון בגופים ציבוריים הייתה תוספת לתוספת השנייה והשלישית.

שאול צ'יטיאט: אני מדבר על התוספת השלישית, היו שלושה גופים - - -

מירי פרנקל-שור: יש שלושה גופים ונשארו בשלב זה שלושה גופים.

שאול צ'יטיאט: אני מדבר על התוספת השלישית, אם אני מטעה אותך, אדוני היושב ראש, אני מתנצל - - -

קריאה: המוסד לביטוח לאומי נכנס לתוספת השנייה.

שאול צ'יטיאט: הוא נכנס לתוספת השניה ולא השלישית.

שאול צ'יטיאט: לסיכומו של עניין, לתוספת השלישית לא נכנס שום גוף, היום אנחנו נמצאים בשנת 2003 והיינו שמחים לראות לפחות עוד 15 גופים, אם לא יותר.

יורי שטרן: תפרט בבקשה, מה לדעתך חייב להיכלל, הרי על המשטרה יש עומס גדול, היא לא שמחה לקבל על עצמה אחריות או פיקוח על גופים נוספים.

יורי שטרן: מהם הגופים שלדעתך חייבים להיכלל ברשימות שמצורפות לחוק הסדרת הביטחון בגופים הציבוריים?

שאול צ'יטיאט: כל אותם גופים שלהם יש מנהלי ביטחון או קציני ביטחון ראשיים, שמתחתיהם כפופים גם קציני ביטחון וגם מאבטחים לסוגיהם.

שאול צ'יטיאט: אני מדבר על אותם מאבטחים שדנו עליהם בישיבה הקודמת.

שאול צ'יטיאט: לדוגמה, רשתות שיווק.

שאול צ'יטיאט: כאשר אנחנו מדברים על מספר גדול של סניפים ברשתות השיווק, כ-100-150 סניפים, מי שנכנס לקניון מלחה יכול לתאר לעצמו את אותה חנות שבה נדחסים לעיתים אלפי אנשים, בערבי חג ובימים הרגילים נמצאים שם קציני ביטחון שמגינים על אותו מקום והם כפופים בטבורם לאותו מנהל ביטחון שיושב ברשת.

שאול צ'יטיאט: אותה רשת שיש בה מספר גדול של סניפים כמו למשל רשתות שיווק, כמו למשל אוניברסיטאות, בתי חולים, אין שום הבדל בין בית חולים שמנוהל על ידי משרד הבריאות לבית חולים שמנוהל על ידי קופת חולים.

שאול צ'יטיאט: הפיגוע, חס וחלילה, אם יהיה בתל השומר או ב"רבין" הוא אותו פיגוע ואותה מידת חומרה.

דוד אזולאי: למי כפופים קציני הביטחון?

שאול צ'יטיאט: הם שייכים לרשת, לחברה עצמה.

שאול צ'יטיאט: לדוגמה, שופרסל מעסיקה כיום מספר רב של קציני ביטחון ששייכים לה, מקבלים משכורות מהרשת כעובדים מן המניין.

שאול צ'יטיאט: בנוסף לכך, יש מספר מאות של מאבטחים, שיושבים, בהתאם להנחיות משטרת ישראל, בכל אותה חנות, בהתאם לאותה כמות שמוגדרת על ידי משטרת ישראל.

שאול צ'יטיאט: כלומר, אותו מנהל ביטחון יושב על מסה אדירה של שלושה דברים עיקריים שמשרתים את כוחות הביטחון ומשטרת ישראל.

יורי שטרן: מבחינה מקצועית, בפועל, האם משטרת ישראל מנחה את המערך הזה?

שאול צ'יטיאט: שלילי לחלוטין.

יורי שטרן: יש איזה תקן או נוהל שאומר, שבקניון המשתרע על שטח מסוים, צריכים להיות מספר מסוים של מאבטחים?

יורי שטרן: ישנה נורמה או שכל מערכת קובעת זאת לעצמה?

שאול צ'יטיאט: ישנם שני דברים נבדלים.

שאול צ'יטיאט: ראשית, בחוק רישוי עסקים, משטרת ישראל נכנסת ואומרת, רבותיי, המבנה הזה הוא מעל 1,500 מטר, אתה חייב מאבטח כאן, ואם הוא נמצא במקום מאוד מסוכן, אתה חייב להציב מאבטח גם מאחור.

דוד אזולאי: היו"ר שואל בעצם, האם יש קריטריונים שקובעים - - -

שאול צ'יטיאט: דרך רישוי עסקים בהחלט כן.

שאול צ'יטיאט: אני מדבר על תחום לגמרי שונה.

שאול צ'יטיאט: אני מדבר על אותו תחום שישבנו כאן ודיברנו בפרטי פרטים וביסודיות בישיבה הקודמת, על המכלול.

שאול צ'יטיאט: נהניתי לשמוע שבעצם מה שאנחנו רוצים לראות זה התפיסה הכוללת, תפיסה מערכתית ולא טקטית.

שאול צ'יטיאט: כאשר מדברים על תפיסה טקטית, לוקחים בדיד מסוים ומתחילים לבדוק, אך כאשר מדברים על מכלול שלם, זה עניין אחר.

יורי שטרן: זה בהתנדבות, לא בצורה מחייבת.

שאול צ'יטיאט: על רקע וולונטרי.

שאול צ'יטיאט: זה לא מעוגן בחוק.

שאול צ'יטיאט: מה קורה עם העיריות?

שאול צ'יטיאט: מה קורה עם המתנ”סים?

שאול צ'יטיאט: לאחרונה סיימתי את תפקידי כיו"ר ועדת הביטחון של העיר קריית אונו, למדתי גם את הנושא הזה.

שאול צ'יטיאט: רבותיי, כאשר אני מדבר על מכלול תפיסת הביטחון ואם הצלחתי להיכנס לתדר שלך, אני מתכוון לבנקים, לכל אותם מוסדות להשכלה גבוהה, לרשתות השיווק, לקופות החולים, לכל המוסדות ללא יוצא מן הכלל.

יצחק שד"ר: 60 כיתות.

שאול צ'יטיאט: רבותיי, אלה מכפלות כוח.

שאול צ'יטיאט: ברשותך, אני רוצה לדבר על נקודה נוספת.

שאול צ'יטיאט: אנחנו יודעים שרוב כוח-האדם של משטרת ישראל מושקע בביטחון.

שאול צ'יטיאט: טענתי זאת עוד לפני שנים ואמרתי, רבותיי, יש גם בעיה של טוהר מידות.

שאול צ'יטיאט: טוהר המידות עולה למדינת ישראל מיליוני שקלים.

שאול צ'יטיאט: נערה אחת ישבה באיזשהו בנק והוציאה ממנו במרמה 250 מיליון שקל.

שאול צ'יטיאט: מה קורה ביתר המקומות?

שאול צ'יטיאט: מה קורה עם יתר העובדים שנתפסים או לא נתפסים, מי מטפל בהם?

שאול צ'יטיאט: למשטרה אין די כוח-אדם לטפל בשאר הדברים.

יורי שטרן: זה נושא אחר.

יורי שטרן: נכון שהוא נושק למשטרה, אבל כאשר אנחנו מדברים על הסדרת נושא הביטחון, מבחינה לאומית, מה שמעניין אותנו היא האבטחה, מעשי חבלה וגם אלמנטים פליליים כאלה ואחרים, אבל לגבי גניבות, כל מוסד שזה מתרחש בתוכו צריך להסדיר זאת.

שאול צ'יטיאט: אתה צודק אדוני, לזה בדיוק אני מתכוון.

שאול צ'יטיאט: כלומר, אנחנו באים לאותו ג'נטלמן שהוא מנהל ביטחון ואומרים לו, אדוני, אתה תטפל בבעיות הללו של טוהר המידות, של חוסר היושר, אנחנו מצפים ממך לטפל בזה, אבל שתדע לך, אינך מוגן מפני החוק.

שאול צ'יטיאט: אתה צריך לדאוג למאבטחים שיקבלו את משכורתם, שלא יתנו לשמור 24 שעות, אבל למעשה, אף אחד לא מכיר אותך.

שאול צ'יטיאט: בחוק אין מושג כזה של קצין ביטחון ראשי או מנהל ביטחון ראשי.

שאול צ'יטיאט: אם כך, אנחנו נותנים תפקיד חשוב למנהל הביטחון אבל הוא לא מעוגן בחוק, החוק מתעלם ממנו.

יצחק שד"ר: שלום לכולם.

יצחק שד"ר: התחושה שלי היא, שהדיון הקודם בנושא מעמד המאבטחים והמקצועיות של המאבטחים, בעצם זו הפלטפורמה והמצע הכי נכון שיכול להיות לדיון הזה של מיסוד מעמד הקב"טים.

יצחק שד"ר: אם הייתה הבנה, שיש צורך להתמקצע ולמסד את המעמד של המאבטח, קל וחומר של האחראי על אותו מאבטח, שיהיה מקצוען ברמה שתיקבע ותחייב את כולם, הרמה המינימלית.

יורי שטרן: במסגרת הפורום לביטחון ואבטחה?

יורי שטרן: ממתי ההנחיה הזאת?

יצחק שד"ר: מ-1.10.2002.

יורי שטרן: של מי ההנחיה?

יצחק שד"ר: של ראש אג"ם.

יצחק שד"ר: אנחנו התנדבנו להיות הצוות שיסייע לרמי מור.

יורי שטרן: מה תפקידו של רמי מור?

יצחק שד"ר: הוא היה הפרוייקטור לתפקיד הזה של ראש אג"ם, היה אז נצ"מ, לקראת שלבי פרישה.

יצחק שד"ר: אני לא יודע מה הוא עושה כיום.

יצחק שד"ר: הצוות הוציא נייר, העברתי לכם אותו גם בדיון הקודם וגם כעת.

יצחק שד"ר: הצענו הצעה שיכולה להוות בסיס ואמרנו, יש את החוק שמגדיר את נהלי הביטחון, סמכויותיו, מעמדו, יחסי גומלין עם הגוף המנחה וכיו"ב.

יצחק שד"ר: קיימים גופים ומתקנים, מפעלים וחברות שאינם מונחים על ידי המשטרה ואינם מופיעים בתוספת אל"ף, בי"ת וגימ"ל לחוק.

יצחק שד"ר: בהיעדר הגדרה בחוק לגופים הנ"ל, יוצא מצב לפיו מעמד המנב"טים בגופים הנ"ל אינו מוגדר ואין אחידות וסדר בכל הקשור לרמת האבטחה של הגופים הללו, רמתו וכשירותו של המנב"ט.

יצחק שד"ר: מאידך, תפקידו של מנהל ביטחון מורכב ומשתרע על פני תחומים מגוונים, אבטחת מתקן, מפעל, שמירה וכדומה.

יצחק שד"ר: יש לנו הצעה כיצד לעשות זאת.

יצחק שד"ר: אמרנו, בואו נחלק את רשימת המוסדות שלא מופיעים בתוספת לפי רמות אל"ף, בי"ת, גימ"ל, דל"ת, ומולן נציב את רמת הדרישות מהמנב"ט.

יצחק שד"ר: אין ספק שאפשר להתווכח על כל דבר.

יצחק שד"ר: זו הצעה בסיסית.

יצחק שד"ר: לדוגמה, מה שמנו ברמה אל"ף?

יצחק שד"ר: ברמה אל"ף שמנו מקומות בהם יש ריכוז קבוע של קהל גדול, הסעות המוניות ותחבורה ציבורית, מפעלי תשתית ואנרגיה, מפעלים כימיים, מוסדות להשכלה גבוהה, רשויות מקומיות, מרכזים רפואיים ומרכזי בריאות של קופות החולים, מפעלים ביטחוניים שאינם כפופים למלמ"ב, מפעלים ומתקנים רגישים בהיקף אופי ומקום, מקומות המהווים סכנה לציבור בהיבט ביטחון ובטיחות.

יצחק שד"ר: ברמה בי"ת ירדנו, וכך הלאה.

יצחק שד"ר: מול זה הצבנו דרישות, מה בעצם צריך להיות מנב"ט, החוק צריך להגדיר מי צריך להיות מנב"ט.

יצחק שד"ר: יש כאן פירוט, אין טעם שאחזור עליו.

יורי שטרן: חבר הכנסת אורי אריאל הניח הצעת חוק בנושא הזה.

יורי שטרן: היא בנויה על ההגדרות הללו - - -

יצחק שד"ר: פחות או יותר.

יורי שטרן: ישנה התקדמות?

יצחק שד"ר: כלום.

יצחק שד"ר: "נאדא".

יצחק שד"ר: ZERO.

יצחק שד"ר: NOI.

יורי שטרן: הנושאים הללו עלו גם בישיבה הקודמת וביקשנו את התייחסות

יורי שטרן: כם לעצם המצב שבו רוב המקומות הרגישים והמסוכנים במדינת ישראל אינם מכוסים על ידיכם, מבחינת ההנחיה, מבחינת הנהלים והתקנים ולכן ביקשנו לשמוע מכם, איך אתם רואים את הרחבת המעגל?

רחל גוטליב: אולי כמה מילים בהיבט המשפטי כי לדעתי הצגת הדברים כאן על ידי חלק מהדוברים היא מטעה.

רחל גוטליב: אל"ף, לדבריו של צי'טה, שמציע לקבוע מעמד, סמכויות וכו' לממונה ביטחון לפי המצב בפועל.

רחל גוטליב: גוף יכול לבוא, למנות לעצמו אדם, לכנות אותו ממונה ביטחון, וברגע זה, על פי ההצעה, הוא צריך להיות כפוף להנחיות של משטרת ישראל.

רחל גוטליב: זה לא יעלה על הדעת.

רחל גוטליב: צריך לקבוע את התכלית.

רחל גוטליב: התכלית היא לא למסד גופים שמכנים את עצמם ממונה ביטחון אלא התכלית צריכה להעלות את רף הביטחון והמקצועיות של גורמים אזרחיים שעוסקים בביטחון.

רחל גוטליב: זה ללא ספק.

יורי שטרן: זה לא מנוגד למה שהוא אמר.

רחל גוטליב: אם זו המטרה, בואו נבחן מה ההסדרים הקיימים, האם צריך להרחיב אותם או לשנותם?

יורי שטרן: מה המסקנה שלכם?

רחל גוטליב: כמו שהובהר בפעם הקודמת, ישנם מספר הסדרים חוקיים שמסדירים את הנושא.

רחל גוטליב: המסגרת החוקית הראשונה היא, חוק הסדרת הביטחון, שדנו בה בישיבה הקודמת ובמסגרתה יש מנגנון – בתוך החוק – להרחבת הרשימות שבתוספת.

רחל גוטליב: יש מנגנון קבוע בחוק על דרך של מעין חקיקת משנה באישור הוועדה.

רחל גוטליב: במסגרת אותו חוק, נוסף לאחרונה המוסד לביטוח לאומי.

רחל גוטליב: יש כוונה להביא גופים נוספים שנבחנו, במשטרה, אוניברסיטאות.

רחל גוטליב: נדמה לי שחבר הכנסת דוד אזולאי הביא גם את הגופים של התחבורה הציבורית "אגד" ו"דן" וזה לא אושר.

מירי פרנקל-שור: כדאי לדייק, לא שזה לא אושר אלא הייתה בעיה של עלות תקציבית.

רחל גוטליב: דווקא הדיון בעניין "אגד" ו"דן" מחדד את מה שרציתי לומר, כל הוספה של רשימת גופים בתוספת, גם אותם גופים שהמשטרה חשבה שהם חיוניים כמו למשל התחבורה הציבורית, נפל בגלל עלויות תקציבית.

רחל גוטליב: במקרה הזה המשטרה לא ביקשה תוספת תקציבית, מי שביקש היו "אגד" ו"דן".

רחל גוטליב: כלומר, לכל הוספה כזאת יש משמעות תקציבית.

רחל גוטליב: חלק מהמשמעויות, הגופים שמבקשים בקשה להוסיף אותם, המשמעות התקציבית היא על המשטרה.

רחל גוטליב: גם המוסד לביטוח לאומי היה צריך להגיע לאיזשהו הסדר להוסיף תקנים לאגף אבטחה במשטרת ישראל על מנת שהם יוכלו לבצע את תפקידם כי הוספת גוף לתוספת, המשמעות היא, הטלת חובה נוספת על משטרת ישראל ברמה של חוק הסדרת ביטחון.

יורי שטרן: לדעתי הבלגן הקיים עולה לנו הרבה יותר.

רחל גוטליב: יכול להיות.

רחל גוטליב: אסור לשכוח, שישנם הסדרים חוקיים נוספים.

רחל גוטליב: במסגרת חוק רישוי עסקים, המשטרה נותנת הנחיות לאותם גופים שאובחנו במסגרת צו רישוי עסקים כבעלי מסוכנות גבוהה לשלום הציבור והיא נותנת הנחיות - - -

יורי שטרן: האוניברסיטאות ובתי החולים לא צריכים רישוי עסק.

רחל גוטליב: גם האוניברסיטאות וגם בתי החולים, אלה שני גופים שעכשיו נבחנות המשמעויות במשטרת ישראל על מנת לשקול את הדרך להוסיפם.

רחל גוטליב: כאשר אנחנו בוחנים את הגופים, זה לא בגלל היעדר הצורך אלא איך לתגבר את היחידה שצריכה לעסוק בזה.

יורי שטרן: תסכימי אתי שברישוי עסק את יכולה להגדיר פרמטרים טכניים כי אין בזה שום הנחיה מקצועית של הקצינים עצמם, אין דרישות להכשרה.

יורי שטרן: אתם אומרים, שבשטח, בפתח צריכים להיות שני מאבטחים, ביציאת החירום עוד מאבטח, כלומר, אתם מגדירים דברים בסיסיים, זו לא אותה רמה של הנחיה ובקרה כמו שאנחנו מזהירים לגבי גופים ציבוריים וכפי שנאמר כאן, מבחינת הסכנות, חלק גדול ממה שנמצא מחוץ למסגרת, לא פחות חשוב לנו ממה שנמצא בפנים, למשל, הפרדה בין בתי חולים ממשלתיים ולא ממשלתיים.

יורי שטרן: אבל היא לא יחידה.

רחל גוטליב: גם בעבודה שנעשתה כפי שהוצגה קודם על ידי קצין הכנסת, ישנה מחשבה שצריך לדרג את רמת הסיכון.

רחל גוטליב: הדירוג הזה הוא זה שנעשה.

רחל גוטליב: אותם גופים שמונחים במסגרת חוק רישוי עסקים לא צריכים מן הסתם להיות מפוקחים - - -

יורי שטרן: איך אנחנו יכולים להסכים עם זה, אם מדברים על הקניונים למשל - - -

רחל גוטליב: הקניונים זה רישוי עסקים.

יורי שטרן: אני כאזרח לא יכול להסכים לכך, לפתור את הקניון – מקום שנמצאים בו אלפי אנשים בו זמנית – מהצורך של בקרה.

נצ"מ זאב ולדינגר: אנחנו מערבבים פה מספר דברים.

עסאם מח'ול: אני רוצה ללכת רחוק יותר מהגברת רחל גוטליב בשאלה הבסיסית, במאקרו ולא רק בפרטים.

עסאם מח'ול: אני לא חושב, שצורת האבטחה היום היא מכפלת כוח, אני חושש שהיא מכפלת בלגן והיא מבטא ניסיון להפריט את הביטחון.

עסאם מח'ול: הייתי הולך רחוק יותר ואומר, שאנחנו מתקרבים להקמת מליציות של מקומות מסחר.

עסאם מח'ול: בסופו של דבר, שאלות של ביטחון חייבות להיות קשורות לגופים האחראים לכך ומיועדים לכך.

דוד אזולאי: מאבטחים בקניון זה מליציה?

עסאם מח'ול: לא, אבל 100 מאבטחים או 400 מאבטחים ברשת השופרסל זה מתחיל להיות, זה הכיוון.

עסאם מח'ול: אני אומר שהאבטחה הזאת צריכה להיות מוטלת על המשטרה, המשטרה תמצא את הדרך לגייס את הכוחות ובהתאם לכך גם תקציב.

עסאם מח'ול: אי אפשר לברוח מכך, לדעתי זה גובל בהפקרת הביטחון של הציבור וזריית חול בעיניים שהם מאובטחים כאשר בפועל הם לא מאובטחים.

עסאם מח'ול: יש מקרים שבהם גם אנשים בלי מאבטחים ידעו לעצור פיגוע, והיינו עדים למקרים שמאבטחים לא יכלו למנוע פיגוע.

עסאם מח'ול: לדעתי התפיסה הבסיסית צריכה להיות הגיונית יותר, שהמשטרה תיקח את העניין על עצמה, אספקת הביטחון במקומות ציבוריים זה עניינה של המשטרה.

עסאם מח'ול: התרומה שלנו תהיה, אם בידי המשטרה יהיו הכלים המתאימים לעשות זאת וכל מסגרת שתפעל בענייני הביטחון לא תהיה מסגרת עצמאית, מסגרת נפרדת.

עסאם מח'ול: תסתכלו מה קורה בדרום אמריקה.

עסאם מח'ול: אני חושב שאנחנו צריכים להאט, לא צריך לרוץ על הצעה כזאת.

עסאם מח'ול: דווקא עכשיו אנחנו בונים מהלכים שיובילו לאווירה אחרת בארץ.

עסאם מח'ול: אני מטיל ספק ביעילות חברות האבטחה.

עסאם מח'ול: מנקודת ראות אזרחות ומנקודת ראות דמוקרטית, צריך להשאיר את שאלת הביטחון בידי הגורמים שהופקדו לכך, לא כל אחד יעשה לו דיון.

יורי שטרן: חבר הכנסת מח'ול, אם כך אתה בעד מדינת משטרה.

אהוד יתום: רבותיי, אני יוצא מתוך נקודת הנחה, שאבטחה היא מרכיב בביטחון הלאומי שלנו.

אהוד יתום: אנחנו רואים את זה בשנתיים האחרונות בצורה הרבה יסודית, ידענו את זה גם קודם.

אהוד יתום: ב-1997 או 1996 התקבלה החלטה, שלדאבוני הייתי שותף לה, להעביר את אבטחת התחבורה הציבורית ממשרד התחבורה למשטרת ישראל.

אהוד יתום: זו טעות חמורה אני גם אגיד לכם מדוע, כי בינתיים, מבלי שתכננו, על המשטרה "נפלו" מטלות הרבה יותר רציניות, כמו למשל כל נושא קו האבטחה לכאלה שלא מצליחים מבחינה מודיעינית לסכל את הטרור.

אהוד יתום: לקחו במשטרה תקציבים שהיו מיועדים לעניין הזה והפנו אותם – זה בסדר גמור מבחינת המפכ"ל, אין לי ביקורת לכך, כל דבריי הם בלי ביקורת - נכון היה שהמשטרה תיקח על עצמה את אבטחת התחבורה הציבורית, אבל היא לא יכולה לעשות זאת, אי אפשר להטיל על משטרת ישראל גם סדר ציבורי, גם גניבות, גם אבטחה וגם קו התפר.

אהוד יתום: אי אפשר.

יורי שטרן: ועוד פינוי יישובים.

אהוד יתום: ועוד פינוי יישובים למתיישבים שבסך הכל מקריבים את עצמם.

אהוד יתום: זו הנחת עבודה אחת, שאבטחה זה מרכיב הביטחון הלאומי שלנו וצריך להכניס את זה לראש של כולם, זה כבר לא משחק ילדים, זה מרכיב הביטחון הלאומי.

אהוד יתום: על מנת לפתור את הבעיה של ההנחיה, גם בתחום האבטחה החמושה, גם בתחום אבטחת המידע, לארגונים כאלה שאינם מונחים היום כי לגבי ארגונים שמונחים, אני שקט.

אהוד יתום: תסלחו לי, כאשר בתי ספר מונחים על ידי משטרת ישראל.

אהוד יתום: אני שקט.

אהוד יתום: יש מסגרת, יש גוף, יש דמות למאבטח, שומר, חמוש, השומר הזה יעצור מחבל מתאבד בכניסה לבית ספר וימנע ממנו להיכנס לתוך חצר בית הספר.

אהוד יתום: זה בין יתר תפקידיו.

אהוד יתום: ההצעה שלי, שבכל אוטובוס ייסע מאבטח וכאשר הנהג פותח את דלת האוטובוס, המאבטח יעמוד על דופן המדרגות וימנע בשאלותיו, בגופו, את כניסת המחבל לאוטובוס.

אהוד יתום: התוצאה של התפוצצות בתוך אוטובוס היא שונה לחלוטין מאשר תוצאה של התפוצצות מחוץ לאוטובוס מבחינת מזעור הנפגעים.

אהוד יתום: בימים האלה אני מנסח הצעת חוק, גם בתיאום עם המטה ללוחמה בטרור וגם באמצעות שני עורכי דין פרטיים, של רשות ממלכתית לאבטחה.

אהוד יתום: הרשות הממלכתית הזאת צריכה לשבת במשרד ראש הממשלה, יחליטו על משרד אחר, בסדר, אבל לא במשרד לביטחון פנים, זה כמו הרשות למלחמה בסמים, זה כמו המינהל למניעת תאונות דרכים וכן הלאה.

אהוד יתום: הרשות הזאת תטפל בכל הגופים, הארגונים והמשימות האבטחתיות שלא מונחות לפתחם של שירות הביטחון הכללי ומשטרת ישראל.

אהוד יתום: ואולי גם תיקח לעצמה את היחידה לאבטחת אישיים בשב"כ, שהיא יחידה שלא עובדת בתנאים חשאיים, שלא עובדת בכלל בחשאיות ואולי היא בכלל לא צריכה להיות בשירות הביטחון הכללי.

אהוד יתום: כראש אגף אבטחה, כשבאתי מאגף המבצעים אמרתי, מה ליחידה הזאת ולשירות הביטחון, שזה גוף שעובד באוריינטציה של כלים חשאיים, של עבודה חשאית?

אהוד יתום: על כן, ברגע שתקום רשות כזאת, היא גם תאגד את הכוחות, היא גם תחסוך כספים, היא תהיה הממיינת, היא תהיה המאבחנת, בונת תורת הלחימה, האחראית על גיוס כוח אדם מבחינת הנחייה מקצועית, ולא יהיה מצב, שחברת אבטחה מסוימת על קניון מסוים, עם רישוי עסקים, בלי רישוי עסקים, על קניון X תהיה תורת לחימה כזאת ועל קניון Y תהיה לחימה אחרת כי זו חברה אחת ושם זו חברה אחרת.

אהוד יתום: פה זו פטרייה כזאת שצמחה ושם זאת פטרייה אחרת.

אהוד יתום: יצ'קו, חשוב לבנות את דמותו של המאבטח ושל הקב"ט, אבל למשל כאשר ימיני יפרוש מהביטוח הלאומי, הוא יבנה לעצמו חברת אבטחה ויקבע פרמטרים מסוימים.

אהוד יתום: גם אתה, כאשר תפרוש מהכנסת, תוכל להקים חברת אבטחה, אני אפרוש מהכנסת ואקים חברת אבטחה ואעשה לי פרמטרים משלי.

אהוד יתום: על כן אני אומר, זו צריכה להיות המגמה שלנו.

אהוד יתום: אני לא מכיר היום גוף אחד שמתעסק בזה בצורה רצינית.

אהוד יתום: אין גוף שיעשה את אותו סדר שממנו נשאב את ההיבט המערכתי של אבטחה כמרכיב בביטחון הלאומי.

דוד אזולאי: אחרי דבריו של חבר הכנסת יתום, אני מאמין יותר בפסוק: "אם השם לא ישמור עיר – שווא שקד שומר".

דוד אזולאי: ..

דוד אזולאי: ואנחנו כנראה אכן חיים בנסי נסים, כולנו כאן מסתובבים בקניונים ואנחנו עדים למה שקורה.

דוד אזולאי: שאלתי, האם ישנו קריטריון לגבי מספר השומרים במקום כזה, מי קובע אותו, אחרי דבריו של חבר הכנסת יתום קיבלתי תשובה ברורה.

דוד אזולאי: אני חושש מהבלגן הקיים, עד שתקום אותה רשות שמדבר עליה חבר הכנסת יתום, עד שהיא תקום ועד שהחקיקה תאושר, משהו קורה בדרך, הבלגן חוגג, אין יד אחת מכוונת של כל אותם מקומות בהם קיימת שמירה.

דוד אזולאי: זה הדבר המדאיג.

דוד אזולאי: אנחנו יודעים באיזה תנאים עובדים המאבטחים, אנחנו גם יודעים מי מגיע לעבודה הזאת, מחוסר ברירה, אנשים לא רוצים לעבוד באבטחה, מי שמגיע לעבודה הזאת, כנראה שאין לו ברירה למרות כל הסיכונים הכרוכים בעבודה הזאת.

יצחק שד"ר: היא הייתה מעורבת, ניצב משנה רמי מור ריכז את זה.

דוד אזולאי: יש רצון טוב של חברי כנסת להכין הצעת חוק.

דוד אזולאי: הצעת החוק תעבור הליך כלשהו, אנחנו יודעים שההליך מאוד ארוך.

דוד אזולאי: אתה יודע מה ייקרה בסופו של דבר, ועדת שרים לענייני חקיקה תחליט שהעלות גבוהה מאוד וההצעה תידחה.

דוד אזולאי: חבר הכנסת יתום, ההצעה שלך מצוינת, ההצעה שלך טובה, אבל אני מוטרד, אני לא רואה כיצד היא מיושמת הלכה למעשה.

דוד אזולאי: אם אנחנו רוצים להיות מעשיים, זה אומר, שהמשטרה צריכה לקחת את העניין לידיים עד שתקום אותה רשות.

דוד אזולאי: זה אומר שהמשטרה צריכה לתת הנחיה והכוונה, יאמרו שזה עומס גדול מאוד על המשטרה וצריך לשם כך תוספת של כוח אדם, זה נכון, הטענה הזאת הושמעה אבל יחד עם זאת, חיי אדם הם מעל לכל.

יורי שטרן: אני רוצה לציין דבר משותף לכל חברי הכנסת שהשתתפו בדיון ועד כה השתתפו נציגי ארבע מפלגות, כלומר זה חותך מפלגות.

יורי שטרן: אנחנו לא רואים את הביטחון כנושא פרטי בשום צורה שהיא.

יורי שטרן: זה שעוסקות בעניין גם חברות פרטיות, זה נכון אבל אם הן פועלות ללא הסדר, זו הפרטה מיותרת של הדברים, ואם המשרד לביטחון פנים מופקד על הנושא, זה הפקרות.

יורי שטרן: לא יכול להיות שמקום מסוים ייקח על עצמו את האחריות שמשטרת ישראל צריכה לעשות.

יורי שטרן: לגבי הרעיון של הקמת רשות ממלכתית, שהציע חבר הכנסת יתום, יכול להיות שזה הפתרון הנכון, גם אני חשבתי בכיוון הזה, אבל הניסיון שלנו עם הרשויות, כמו למשל הרשות למלחמה בסמים או הרשות למניעת תאונות דרכים, אלה רשויות לא מוצלחות, אנחנו לא דנים בהן כרגע אבל אי אפשר לומר, שהניסיון האדמיניסטרטיבי של פתרון בעיה על ידי הקמת רשות הוא ניסיון שמבטיח הצלחה.

יורי שטרן: הייתי מרכז את המאמצים שלנו בשני תחומים, אני רוצה למצות את המקסימום במסגרת הקיימת שלא יכולה להתנער מאחריות.

חיים מוסקונה: אני מכהן כיו"ר ארגון הקב"טים והממונים על שירותי החירום ברשויות המקומיות, 265 במספר.

חיים מוסקונה: מספר החברים בין 500 ל-600, תלוי בנקודת הזמן.

חיים מוסקונה: אנחנו מפעילים כ-6,000 מאבטחים יום יום, גם כקבלני משנה של משטרת ישראל באבטחת מוסדות חינוך וגם מאבטחים אחרים, מניידים בערך כאלף כלי רכב בצורה כזאת או אחרת, ומדברים בהרבה מאוד אלפי מכשירי קשר שמשרתים את המערכת שלנו.

חיים מוסקונה: אנחנו לא גוף מוכר על ידי משטרת ישראל.

יורי שטרן: לא קיבלתם הנחיות בנוגע לאנשים שאתם מעסיקים?

חיים מוסקונה: שום דבר.

חיים מוסקונה: על בסיס וולונטרי, על בסיס מערכות קשרים כאלה ואחרות, יוצאת מן הכלל מערכת החינוך הפורמלי.

חיים מוסקונה: האבסורד המוחלט, שבשעה שלוש כאשר מסתיימת מערכת החינוך הפורמלית, בזה נגמרה האחריות של המשטרה.

חיים מוסקונה: מערכת החינוך הלא פורמלי, שכוללת בערך כ-35%-40% מתלמידי מדינת ישראל, שזה בבתי הספר, בתנועות הנוער, במתנ"סים, אינם מאובטחים, אין ממב"ט משטרתי מעבר לניידת הסיור המסיירת.

דוד אזולאי: אני מוסיף ואומר, גם בחינוך הפורמלי שנמשך עד לשעה מאוחרת יותר, בשעה מסוימת אין שמירה ועל כך התרעתי כבר לפני כשלוש שנים.

חיים מוסקונה: נכון אמרת.

חיים מוסקונה: משטרת ישראל ומשרד החינוך הקצו 1,300 שעות שמירה בשנה למוסד חינוכי.

חיים מוסקונה: זה אומר, שכל מוסד חינוכי, בערך שעה מיום הלימודים שלו, נמצא ללא מאבטח.

חיים מוסקונה: זאת אומרת, המאבטח הולך, והלימודים ממשיכים שעה אחת נוספת.

יורי שטרן: בחישוב הכולל הלאומי, אני לא בטוח שזה עולה יותר כסף.

יורי שטרן: נכון שהמשטרה לא מתוקצבת למשימות רחבות כאלה, אבל אם אתה לוקח את סך ההשקעה הציבורית הכוללת בנושא האבטחה, אני לא בטוח שהיא תגדל אלא שהיא תושקע בצורה נבונה יותר.

שאול צ'יטיאט: בזמנו הם דרשו 12 תקנים, ועל זה נפלנו.

יורי שטרן: לתשומת לבכם, מר ולדינגר, לא יכולה להיות דוגמא אבסורדית יותר של המצב, שבו המשטרה אין לה קשר פורמלי עם האנשים שנמצאים ברשויות המקומיות, אלה גופים שלטוניים גדולים מאוד, אחראיים על הביטחון, היא לא מנחה אותם.

זאב ולדינגר: נדמה לי שאתם עושים עוול, מישהו כאן השתמש במילה הפקרות על המצב הביטחוני.

זאב ולדינגר: יש מצב ביטחוני שהגופים מקבלים אינפורמציה, המצב אולי לא לרוחנו, אבל שאף אחד לא יצייר מצב, שאין העברת מידע, אין מפגשים, אותו פורום שמדבר עליו צ'יטה, היו"ר שלו ישב לפני כארבעה ימים אצל ראש אג"ם בעניין הערכת מצב רגילה.

זאב ולדינגר: אין מצב של חוסר קשר, יש קשר, אולי צריך לשפר אותו, אבל הצגת הדברים בקיצוניות וערבוב של תחומים רבים, זה עושה עוול לכל המאבטחים את האזרחים, מומחים או לא מומחים.

זאב ולדינגר: בואו נשים את הדברים בפרופורציות, כולנו רוצים לצאת מהדיון ולהבין כיצד מקדמים את מערך האבטחה.

זאב ולדינגר: אני לא דן כרגע במה שאמר כאן חבר הכנסת יתום מפני שזה לא הוצג כמסמך מסודר למשטרת ישראל.

זאב ולדינגר: אני מתבסס על דברים קיימים היום בחוק, שהבית הזה קבע אותם ואני מנסה לתרגם אותם לעשייה יחד עם כל השוטרים וכל המאבטחים האזרחים שנמצאים ברחובות.

יורי שטרן: אני מעוניין לשמוע את התייחסותך לדברים, אבל אני מבקש קודם לתת לחיים מוסקונה לסיים את דבריו.

חיים מוסקונה: אני רוצה לפנות לוולוולה ולהביט בעיניו, זה שאני מבקש שאתה תנחה אותי, בשבילך זה ציון לשבח, זו נקודת הערכה.

חיים מוסקונה: אני מצפה, שאתה ואנשיך תאמצו את 500 הקב"טים אליכם למשטרה ותנחו אותנו, אנחנו רוצים במרות שלכם, אנחנו רוצים את השותפות שלכם, זו נקודת הערכה שלי אליך.

חיים מוסקונה: ההצעה שלנו נדונה טרם בואי לכאן בשיטה שאנחנו מממנים ברשויות את החלק של המשמר האזרחי, כנ"ל לגבי הקצינים שלך, ליצור מערכת כספית, כפי שהיא עושה את זה למשמר האזרחי, תעשה את זה למסגרת שלך ותביא ליחידה שלך קצינים כאלה שינחו אותנו.

יורי שטרן: כאשר משטרת ישראל מאבטחת אירועים גדולים, היא מקבלת על כך תשלום.

רחל גוטליב: זה הסדר אחר.

נצ"מ זאב ולדינגר: אנחנו לא דנים פה באירועים שמאבטחת משטרת ישראל.

נצ"מ זאב ולדינגר: אנחנו מדברים על ההנחיה - - -

אהוד יתום: גם אם זה לא הכי טוב בעולם, לפחות יש משהו, יש בסיס.

אהוד יתום: גם השומר בכניסה לבית הספר הוא נכס היום כי המשטרה מנחה אותו וקובעת שהוא צריך להיות שומר למרות שהוא לא נושא נשק.

אהוד יתום: אנחנו צריכים לטפל בדברים שאין להם אבא ולא אימא.

יורי שטרן: הבאתי את הדוגמה הזאת על מנת לציין שיש לנו ניסיון עם הסדרים כספיים אלו או אחרים, שבהם המשטרה נותנת שירות, במקרה אחד זה אבטחה, במקרה אחר זו יכולה להיות הנחיה, ומקבלת לכך פיצוי תקציבי.

יורי שטרן: יכול להיות שאפשר להגיע גם להסדרים, שבאופן חלקי יפתרו את מצוקת המקורות הכספיים על מנת להרכיב את הפעילות הזאת.

חיים מוסקונה: אני רוצה לסיים את דבריי.

חיים מוסקונה: אני חושב שהמצב כפי שהוא נמצא היום ברשויות במסגרת האבטחה של הרשויות, הוא מצב לא טוב, לא נוראי אבל הוא צריך שיפור.

חיים מוסקונה: השיפור עולה חמישה קצינים ביחידה של ולוולה.

חיים מוסקונה: זה נשמע אבסורד אבל זו המציאות.

חיים מוסקונה: ישנה יחידה אחת, ישנה יחידה חסרה אחרת, החיבור ביניהן יעלה מדרגה את נושא האבטחה ברשויות המקומיות.

רענן מולד: אני אחראי על הביטחון בכימיקלים לישראל ומפעלי ים המלח, גוף שמייצג כעשרת אלפים עובדים, פרוס מהדרום ועד הצפון, כ-2.5 מיליארד דולר ייצוא למדינת ישראל.

רענן מולד: גוף תעשייתי חזק, לא מבקש מהממשלה סיוע.

רענן מולד: אני מתעסק בנושא כל כך הרבה שנים ואני מאלה שאומרים, שכולם צריכים לתת כתף.

רענן מולד: המפעל שלנו הוא גוף שנותן כתף ועזרה למשטרה בדברים רבים עד שזה מגיע לפורמליות.

רענן מולד: אין בעיה ברמת התחנה, רמת המחוז, רמת המפכ"ל, חלק ממחלקת האבטחה לקבל מידע ביחסים אישיים, לא פורמליים, אך כאשר יש בעיה פורמלית אומרים, תגייס אותם למשמר האזרחי.

רענן מולד: ישנם גופים תעשייתיים כמונו, המובילים חומרים מסוכנים מצפון לדרום, לכל הנמלים, בכמויות גדולות, אני צריך לדחוף את עצמי למשטרה ברמת הסיכון?

רענן מולד: אני מנסה לדחוף ככל יכולתי.

רענן מולד: אני שמח שהמוסד לביטוח לאומי מכוסה, אבל אני חושב שאני ברמת סיכון הרבה יותר גבוהה מהמוסד לביטוח לאומי.

יורי שטרן: הסיכון הרבה יותר גדול לציבור.

רענן מולד: אני אומר, אני יודע שבמסגרות לא פורמליות לוקחים כל מיני יחידות שיתאמנו איך לפתור בעיות, אבל זה צריך להיות נושא אחר.

יורי שטרן: אלה דברים לא מחייבים, זה שיש העברת מידע ויש רב שיח, זה אולי פותר חלק מהבעיות, אבל אנחנו רוצים להגיע למערכת פורמלית מנוהלת ומבוקרת.

נצ"מ זאב ולדינגר: עלו פה נושאים רבים והייתי רוצה לנסות ולענות עליהם.

נצ"מ זאב ולדינגר: הדבר הראשון, לגבי התוספת השלישית, לפחות בתקופה האחרונה הוספנו מספר גופים, הגוף הבא שייכנס הם האוניברסיטאות, והוא איזשהו COMPROMISE שלא פותר את כל בעיית המכללות ולא פותר את כל הבעיות האחרות, זה תלוי ברצונה הטוב של המועצה להשכלה גבוהה.

נצ"מ זאב ולדינגר: מזה זמן רב ואחרי הפיגוע בהר הצופים, אנחנו מבקשים להכניסם כי אנחנו רואים מקום שכל הסטודנטים מהווים איום.

יורי שטרן: מה המועצה צריכה להחליט על מנת - - -

נצ"מ זאב ולדינגר: משטרת ישראל היא גוף מנחה, היא לא מרכזת את העבודה של כל האוניברסיטאות בנפרד או של כל גוף אחר בנפרד.

נצ"מ זאב ולדינגר: הסיסטמה שעובדת היום היא, שאם המשטרה מאבטחת את משרד הבריאות, ראובן קרן, קב"ט המשרד שיושב כאן, הוא מתרגם זאת לכל הגופים הבריאותיים.

נצ"מ זאב ולדינגר: מדוע אני מעלה את דוגמת משרד הבריאות?

נצ"מ זאב ולדינגר: כי לפני שתי דקות דיברנו על מוסדות שאינם כלולים בחוק הסדרת הביטחון, לדוגמה, קופת חולים כללית על כל מרכיביה, כולל הקופות הנוספות.

נצ"מ זאב ולדינגר: כשאנחנו מנסים להכליל אותם במשא ומתן בחוק להסדרת הביטחון, בדיוק מאותן סיבות ש"אגד" ו"דן" דחפו אותנו החוצה, גופים אחרים מוציאים אותנו החוצה.

נצ"מ זאב ולדינגר: זאת אומרת, שזה לא נתון לשיקול דעתי הפרטית או של משטרת ישראל, מי ייכנס ומי לא מפני שאני צריך לשכנע מדוע אני צריך להכניס גופים אלה ואחרים, ויקום מנכ"ל כזה או אחר ויאמר, אני לא כפוף למשרד ממשלתי וזה לא תפקידי.

יורי שטרן: זה בתנאי שזה לא מוסדר בחוק.

נצ"מ זאב ולדינגר: ההיבט התקציבי לא מעניין אותי כרמ"ח אבטחה.

נצ"מ זאב ולדינגר: אני מזהה היום לאקונה שאוטובוסים מתפוצצים, והייתי בוועדה הזאת לפני שנה, הוועדה הזאת, משיקולים אחרים דחתה אותי.

יורי שטרן: זו לא הוועדה, אולי הוועדה לא הצליחה למצוא פתרון אבל היא לא דחתה אותך.

נצ"מ זאב ולדינגר: משטרת ישראל זיהתה שצריך להכניס גופים כמו משרד התחבורה, קופות החולים ומשרד הבריאות.

דוד אזולאי: אני חושב שכדאי שתחזור בך, הוועדה מעולם לא דחתה את המשטרה, ההפך, בזמנו קיימנו דיון, המשטרה נכנסה לאיזשהו פלונטר אז - - -

רחל גוטליב: בגלל בעיה תקציבית של הגופים.

דוד אזולאי: רבותיי, במקרה הייתי יו"ר הוועדה, אני מכיר את הנושא, מי שנסוג זה אתם.

דוד אזולאי: אדוני הנכבד, מנהלת הוועדה אומרת לי, שיש מכתב שלכם, שאתם ביקשתם למשוך את העניין.

דוד אזולאי: אנשים עושים עבודת קודש ולבוא ולומר, שהוועדה לא רצתה, אם לא הייתי פה, אולי זה היה עובר לסדר היום.

דוד אזולאי: זה לא אנחנו.

רחל גוטליב: זה מה שהם טענו בפני הוועדה.

רחל גוטליב: נשלחנו לבחון יחד אתם, איך אפשר לפתור את הבעיות התקציביות ונמצא פתרון - - -

דוד אזולאי: אנחנו שלחנו אתכם, היינו אמורים לשבת ביחד ולהגיש איזשהו מסמך לוועדה.

דוד אזולאי: מאז חלפו שנים רבות, אנשים רבים נהרגו באוטובוסים, פיגועים רבים התבצעו, לצערי הרב, לא אתם וגם לא "אגד" חזרתם לוועדה.

נצ"מ זאב ולדינגר: אגב, מי שמינית זה משרד התחבורה ולא המשטרה.

דוד אזולאי: זה לא הנושא לויכוח, זה לא הנושא על סדר היום, הצעתי לך הצעה ואני חוזר ואומר, הוועדה לא דחתה אף אחד, מי שביקש למשוך את הבקשה, זה אתם.

דוד אזולאי: יו"ר הוועדה היום, אני בטוח שאם הנושא יבוא על סדר יומו, הוא ייתן לכך קדימות בדיוק כפי שאני נתתי לזה קדימות בזמנו.

יורי שטרן: בנוסף לדברים של חבר הכנסת אזולאי, שהיה יו"ר הוועדה בזמן הדיונים, אני רוצה להוסיף ולומר, מה שאנחנו מצפים מכם, לא עמדה פסיבית, שאלה לא רוצים לתקצב.

יורי שטרן: אנחנו לרשותכם ולשירות

יורי שטרן: כם על מנת לכפות על המערכות השונות את מערך הבקרה.

יורי שטרן: מה שלא הולך בכוח ילך ביותר כוח.

יורי שטרן: האזרחים לא יכולים לשלם על כך שגוף מסוים לא משתף פעולה.

יורי שטרן: אגב, זה שונה מהאוניברסיטאות כי המועצה להשכלה גבוהה היא לא גוף אדמיניסטרטיבי של האוניברסיטאות ואין למועצה כלים, אין לה מבנה ארגוני שאתה יכול להכניס את קצין הביטחון הראשי שיהיה אחראי על כל המערכת.

יורי שטרן: אם כך, אי אפשר לצפות מהמערכת לתת מה שאין לה.

יורי שטרן: אתה צריך לעבוד מול אוניברסיטאות רבות או להקים יחד אתם מערכת אחידה.

רענן מולד: אדוני היושב ראש, מעניין שבבטיחות בעבודה לא שואלים אף אחד, יש כללי בטיחות בעבודה שחלים על העני והעשיר.

רענן מולד: ביטחון זה כמו בטיחות.

נצ"מ זאב ולדינגר: מילה אחת על רישוי עסקים.

נצ"מ זאב ולדינגר: משטרת ישראל בחוק רישוי עסקים מצאה לנכון ב-50 פריטים שיש בעסק סכנה לשלום הציבור, לתת תנאים והתנאים שכל אחד נותן הם לא איפה להציב את המאבטח.

נצ"מ זאב ולדינגר: יש נהלים שונים, אני מקריא את הכותרת: "תבחינים למועסקים בתפקידי ביטחון, אחראי לביטחון, בודק ביטחוני, שומר, מאבטח, סייר, בכל קניון".

נצ"מ זאב ולדינגר: הכללים כתובים בחוק רישוי עסקים.

נצ"מ זאב ולדינגר: על פי זה פועלים הקצינים בשטח, עם מגבלות של גיל, עם מגבלות של הכשרה, איזה נושאים בהכשרה.

נצ"מ זאב ולדינגר: הדברים אינם פרוצים כפי שמתאים אותם, חוק רישוי עסקים, האמצעי של מפקד מרחב לתרגם את ההנחיות שהוא רוצה באבטחה, להרים את זה באמצעות חוק רישוי עסקים, פרט מההנחיות הכלליות שאנחנו אמונים עליהם, על בטיחות מההיבט של שלום הציבור בלבד.

אהוד יתום: איך אתה מסביר את הפער בעמדות?

שאול צ'יטיאט: זו ערימת אבנים מול חומה.

שאול צ'יטיאט: מה שהיו"ר רוצה זה חומה, הוא מדבר על אבן פה ואבן שם.

יורי שטרן: התנאים הכלולים ברישוי עסקים הם תנאים מספקים?

דוד אזולאי: לא.

דוד אזולאי: ישנם היום אלפי עסקים במדינת ישראל ללא רישוי.

יורי שטרן: אבל מקומות שיש להם רישוי עסקים, למשל קניון, תחשוב על המצב שבו הקניונים נכללים בתוספת הרביעית - - -

יצחק שד"ר: אפשר לשמוע מה הדרישות מאחראי ביטחון בקניון?

יצחק שד"ר: מה הדרישות שמשטרת ישראל דורשת מאחראי ביטחון בקניון?

יורי שטרן: אם קניון היה במעמד בית חולים מבחינת הפיקוח הישיר שלכם, הדרישות הכלולות ברישוי עסקים הן אותן דרישות שהיית מעלה אם זה היה כפוף אליך?

נצ"מ זאב ולדינגר: צריך להבין, אנחנו לא ממציאים תורת ביטחון נפרדת לרישוי עסקים או למדור ביטחון.

נצ"מ זאב ולדינגר: ההבדל בא לידי ביטוי ברמת ההכשרה של המאבטחים וברמת הפיקוח שמשטרת ישראל מבצעת על אותם גופים.

נצ"מ זאב ולדינגר: דיברתי על כך בדיון הקודם, העבודה של דמות המאבטח תכלול את כל הגופים במדינת ישראל, ללא הבדל אם הגוף מונחה או לא מונחה.

יורי שטרן: ומה הדרישות לקצין הביטחון?

נצ"מ זאב ולדינגר: עניתי לקציני הביטחון.

נצ"מ זאב ולדינגר: מעבר למה שמופיע היום בחוק הסדרת הביטחון כתבחינים לקב"טים בגופים המונחים, משטרת ישראל לא נשאה באחריות לכך, היא גם לא הייתה אחראית לכך.

נצ"מ זאב ולדינגר: לפני שנה הציע יצ'קו תהליך, התהליך הזה לא נפסל על ידי ראש אג"ם.

נצ"מ זאב ולדינגר: מפאת גודל המטלות נקבע, שבסדרי העדיפויות, לאחר שיטפלו במאבטח, יטפלו גם בקב"ט.

נצ"מ זאב ולדינגר: לקחנו אדם שהיה על סף פרישה, שיש לו ניסיון באבטחה, הוא עשה עבודה עם הצוות בכדי לקבוע את דמות המאבטח.

נצ"מ זאב ולדינגר: קב"ט לא קיבל את ההמלצות של אותו צוות ונקבע כי לאחר שנסיים עם דמות המאבטח, נתיישב לזה.

נצ"מ זאב ולדינגר: זה לא דבר שהוא מוזנח, אולי הוא לא מתקדם בקצב שכולנו רוצים, הוא צריך טיפול, משטרת ישראל מבינה שהוא צריך טיפול, יש סדרי עדיפויות שעל פיהם אנחנו עובדים.

נצ"מ זאב ולדינגר: אם היו עוד חמישה קצינים לרשויות המקומיות ועוד לתעשיות המזון ועוד למקומות אחרים, ברור שמשטרת ישראל הייתה מרוצה יותר.

נצ"מ זאב ולדינגר: יש כאן כמה שאלות עקרוניות שהמדינה צריכה להחליט עליהן, האם המדינה נכנסת לכל עסק פרטי ונותנת הנחיות מה תפקידו של המאבטח, איך מטפלים בו.

נצ"מ זאב ולדינגר: האם כל אחד בעסקים הקטנים האלה - - -

אהוד יתום: צריך לעשות את זה.

נצ"מ זאב ולדינגר: לא אמרתי שלא.

יורי שטרן: לא מדובר בעסקים קטנים, מדובר ברשתות שיווק מאוד גדולות, רשויות מקומיות - - -

נצ"מ זאב ולדינגר: נכון שרשתות השיווק הן לא גוף מונחה על פי חוק.

נצ"מ זאב ולדינגר: זה נכון, אבל אני יושב עם לשכות המסחר, עם קב"ט הקו-אופ, קב"ט השופרסל, אנחנו קובעים כללי התנהגות איך עושים את זה.

נצ"מ זאב ולדינגר: בכל תחנת משטרה, למרות שחלק מהאנשים לא מונחים, יש קצין אבטחה בתחנה, שזה בדיוק התפקיד שלו.

אהוד יתום: יש אחריות?

אהוד יתום: יש אכיפה?

נצ"מ זאב ולדינגר: אין אחריות.

אהוד יתום: אם כך, על מה אנחנו מדברים פה?

אהוד יתום: אתה יכול לשבת אתם ולדבר אל הקיר, לבסוף בית קפה אחד יקבע שהוא שם מאבטח והשני יקבע שהוא לא מציב מאבטח.

אהוד יתום: הכל נגמר בדבר אחד, באחריות.

אהוד יתום: כולנו יודעים את זה.

אהוד יתום: באחריות, באכיפה, בבקרה.

רחל גוטליב: כל המשימות הללו שאתה מונה עולות כסף רב.

רחל גוטליב: זאת הסיבה היחידה שהן לא מיושמות.

דוד אזולאי: אביא לך דוגמאות בהן היו מקרים, שדובר על אבטחה, ואבטחה עולה כסף, מצאו את הפתרון.

דוד אזולאי: למשל, בשדה התעופה או בבתי המלון הוסיפו אגרת שמירה על המשתמש או האורח.

רחל גוטליב: פתרון למימון אותם התקנים.

אהוד יתום: מי שם גבולות?

נצ"מ זאב ולדינגר: מי שחוקק את החוקים.

אהוד יתום: מי ששם את הסייגים זה אתם.

רחל גוטליב: להזכירכם, חוק הסדרת הביטחון, בתחילה היה עם רשימה מאוד ארוכה של גופים.

רחל גוטליב: הסיבה שהם הורדו, מפני שלא נתנו אגורה שחוקה כאשר חוקק החוק.

רחל גוטליב: שום תקציב לא ניתן למשטרת ישראל.

רחל גוטליב: נאלצנו, עקב שיקולים תקציביים, לעשות מדרג - - -

יורי שטרן: אני מציע לפעול בגישה אחרת.

יורי שטרן: בחשבון הלאומי, החסכון - - -

אהוד יתום: לא מסתכלים על זה בזוית ראיה לאומית.

אהוד יתום: אין מי שיסתכל על זה כך.

יורי שטרן: אנחנו רוצים לשמוע מכם מה רצוי, איך הדבר צריך להיבנות.

יורי שטרן: תשכחו שאין תקציב.

דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, אני חייב להעיר הערה, לא הוגן מה שאנחנו עושים כרגע.

דוד אזולאי: יושבים כאן שני אנשים מכובדים, אנשי מקצוע, ואנחנו באים אליהם בדברים שלא נמצאים בסמכותם.

דוד אזולאי: מי שצריך לשבת כאן הוא השר לביטחון פנים יחד עם המפכ"ל ואתם צריך לדבר.

אהוד יתום: ראשית, לא תוקפים אותם ולא באים אליהם בטענות, אנחנו שואלים כאן שאלות, הם יכולים לומר, אין לנו תשובות, נלך למפכ"ל, המפכ"ל יבוא ויענה.

אהוד יתום: יו"ר הוועדה יזמין הנה את המפכ"ל ויענה על שאלותינו.

יורי שטרן: אמרתי בתחילת דבריי, שבתום הדיון השר לביטחון פנים יקבל מאתנו מכתב, את כל השאלות נשאל את השר.

יורי שטרן: אבל לא השר וגם לא המפכ"ל יעשו את העבודה אלא אתם כאנשי מקצוע.

יורי שטרן: לכן השאלות כעת מופנות אליכם.

יורי שטרן: השר לביטחון פנים יוזמן לוועדה כנראה בעוד שבועיים וניידע אותו שזה אחד הנושאים שאמורים לעלות על סדר היום.

יורי שטרן: לכן, הנושאים התקציביים, בחלקם הם גם באחריותנו, אנחנו כחברי כנסת מסוגלים להסוות תקציבים ולשנות עדיפויות.

יורי שטרן: אם נדע, שבשביל אבטחה טובה יותר בבתי חולים, באוניברסיטאות, חסרים למשטרת ישראל מספר תקנים - - -

אהוד יתום: במה שקשור ליש, אותי מטרידה עובדה אחת, הפערים הגדולים בין מה שוולוולה אומר וחושב למה שהחבר'ה האלה, שעובדים בזה שנים, אומרים וחושבים.

אהוד יתום: הפער הזה בין אלה לאלה, זה מה שמטריד אותי, ה"יש".

אהוד יתום: כי מה שהוא טוען, יש לי ובשעה מסוימת זה נגמר.

אהוד יתום: לא רק שזה נגמר, 35% מתלמידי ישראל בחינוך הבלתי פורמלי בכלל לא זוכים ליש הזה.

אהוד יתום: מטריד אותי הפער הזה.

נצ"מ זאב ולדינגר: אני פועל על פי קביעות של מדינת ישראל.

נצ"מ זאב ולדינגר: משרד החינוך קבע סל שעות על פי החינוך שהוא נותן לבתי הספר ועל פי זה אני עובד.

נצ"מ זאב ולדינגר: מחר בבוקר ישתנה סל השעות כפי שקבעה מנכ"לית משרד החינוך, אני אתאים את עצמי לכך.

יורי שטרן: משרד החינוך ממונה על חינוך, בביטחון הוא מבין מעט מאוד.

נצ"מ זאב ולדינגר: אני לא מבקש ממנו לעסוק בביטחון.

אהוד יתום: יש לו קצין ביטחון - - -

נצ"מ זאב ולדינגר: והוא אומר לי, שבתי ספר עובדים איקס שעות, בהתאם לשעות הללו אני מקצה הבטחה.

נצ"מ זאב ולדינגר: אם יגדירו לי שעות אחרות, אני אפעיל אבטחה.

נצ"מ זאב ולדינגר: אני כרמ"ח אבטחה, מקבל פורמלית את השעות ובהתאם לזה אני עובד.

נצ"מ זאב ולדינגר: אם מחר בבוקר יגדירו לי שעות אחרות, נעבוד בהתאם לזה.

אהוד יתום: מה תגיד מבחינת היכולת התקציבית שלך?

אהוד יתום: איך תעבוד אם אין לך?

נצ"מ זאב ולדינגר: אני מתוקצב על פי השעות שמקצים לי, אם יקצו לי יותר שעות, יש לזה מכפלות של כסף.

חיים מוסקונה: אתה יודע שאני צודק.

נצ"מ זאב ולדינגר: סליחה, מה זאת אומרת, אני יודע שאתה צודק, אני חי במדינה שיש מי שקובע בה כמה שעות לימוד יש בבתי הספר.

אהוד יתום: אבל יש פער.

דוד אזולאי: אני חושב שאתה צריך לצאת מכאן בהרגשה טובה, אני אגיד לך גם למה, מפני שפה בסך הכל מחמיאים למשטרה, כולם רוצים שהמשטרה תנחה אותם, לא שמעתי כאן מישהו שסובר אחרת.

דוד אזולאי: יחד עם זאת, אתה בא וטוען למצוקה תקציבית.

דוד אזולאי: כולנו צריכים למצוא את הדרך כיצד לפתור את הבעיה, אנחנו רוצים שהמשטרה תהיה אחראית על ביטחון אזרחי מדינת ישראל.

דוד אזולאי: זה מה שאנחנו רוצים.

דוד אזולאי: אין לכם כרגע תשובות לבקשות שלנו.

יורי שטרן: אני מבקש לשמוע את קצין הביטחון של המוסד לביטוח לאומי, מה נשתנה?

ימיני כנען: הייתי קב"ט מרוקו ורבת-עמון, הייתי קב"ט במדינות נוספות בעולם.

אהוד יתום: אתה גם אלוף משנה במילואים.

ימיני כנען: נכון.

ימיני כנען: רענן מולד, אתה לא מכיר את הביטוח הלאומי, גם אני לא הכרתי אותו.

ימיני כנען: רענן היה דוחף לי מזון כאשר הייתי סמח"ט הבקעה, הוא עוזר לכולם.

ימיני כנען: המשטרה וולוולה עם כל הצוות שלו, הם קורסים.

ימיני כנען: צריך להבדיל בין הגופים השונים - עם כל הכבוד לשופרסל ולקניונים – שבהם ישנו מידע רגיש מאוד, למשל הביטוח הלאומי.

יורי שטרן: זה פן אחר.

ימיני כנען: לא רק המידע, גם האבטחה הפיזית.

ימיני כנען: אי אפשר לבוא היום למשטרה ולומר לוולוולה, תקבל עוד חמישה תקנים, עוד עשרה, ויהיה טוב.

ימיני כנען: הם צריכים לקבוע מי החבורה שהם אמורים להנחות.

ימיני כנען: באשר לשאר, חבר הכנסת אהוד יתום העלה רעיון מצוין, להקים רשות שתהיה רשות ממלכתית שתעסוק באבטחה.

יורי שטרן: הם אלה שקובעים, מי עוד קובע?

ימיני כנען: נכון, אבל אני שומע על כל מיני ועדות ועל אנשים שלא היו קב"טים וגם לא מאבטחים.

יורי שטרן: סליחה, אתה פוגע באנשים לחינם.

יורי שטרן: מדובר באנשים שהם במקצוע שלך, באופן וולונטרי, יחד עם המשטרה ניסו לגבש - - -

ימיני כנען: אני מציע שהמשטרה תגבש את דמות המאבטח והקב"ט.

ימיני כנען: אנחנו נגזור את המענה, המענה צריך להיות בדמות המאבטח והקב"ט, וממנו צריך ללכת להכשרה ולהגדיר איך תהיה ההכשרה.

ימיני כנען: לכן אני אומר, צריך לתת למשטרה להתמקד בגופים הבעייתיים והרגישים, פגיעה בהם יכולה לגרום למדינה לנזק.

יורי שטרן: מאז שנכללתם ברשימת הגופים המבוקרים והמונחים ישירות על ידי המשטרה, מה קרה, מה השתנה?

ימיני כנען: אני מכהן בתפקיד כשבועיים, בתקופה הזאת לא ישנתי כמו שצריך, אני אומר לך, אנחנו מתכוונים להקים גוף, להקים מסגרת, המצב כפי שהוא היום אינו טוב, המשטרה מנחה אותנו - - -

יורי שטרן: אדוני, זה שתיכנס לתפקיד עם כל המרץ, זה בסדר, זה עניין אישי, אני שואל מבחינה מערכתית, קודם לא הייתם מונחים וכעת אתם מונחים על ידי המשטרה, כיצד זה משפיע?

ימיני כנען: ההשפעה באה לידי ביטוי, הם קבעו מסגרת של מבנה, איך ייראה האגף.

ימיני כנען: עד עכשיו הייתה מחלקה, מהיום יהיה אגף, בונים אותו בתחומים מקצועיים שאנחנו צריכים לטפל מדן ועד אילת.

יורי שטרן: אם היית נכנס לתפקיד ולא הייתה היד המכוונת של משטרת ישראל, לא היית בונה את זה כך או שהממונים עליך לא היו מקצים לכך משאבים?

ימיני כנען: לא היו מקצים לכך משאבים.

ימיני כנען: דעתם מאוד נחשבת.

יורי שטרן: זה רק ממחיש בעיניי מה התפקיד החיוני שאתם ממלאים.

אלי בן-דוד: אני מנהל אגף הביטחון במשרד העבודה והרווחה.

אלי בן-דוד: אני מדגיש, עבודה ורווחה, אני מתעסק בשני התחומים, אומנם יש הפרדה פורמלית, אבל לצערי בשטח זה נשאר אותו הדבר.

אלי בן-דוד: לגבי שאלתך בנושא הביטוח הלאומי.

אלי בן-דוד: עד שנקבע על ידי ועדה פנימית שהמשטרה הייתה שותפה לה וגם אנוכי, משרד העבודה והרווחה, קרי, מנהל אגף הביטחון, היה הגורם והמנחה המקצועי של הביטוח הלאומי כפי שנהוג בכל יחידות הסמך במשרדים הממשלתיים.

אלי בן-דוד: אם אני כמנהל אגף הביטחון במשרד העבודה והרווחה מוניתי כאחראי על הביטוח הלאומי, על שירות התעסוקה ועל גופים אחרים, זה אומר, שהמוסד לביטוח לאומי קיבל את כל התשומות הנדרשות, לא בהכרח ישירות דך המשטרה, הוא קיבל את זה דרכינו.

אלי בן-דוד: היום, בגלל עומס המטלות ובגלל הבעייתיות המיוחדת, נקבע היום שהם יהיו גוף עצמאי.

יורי שטרן: התשובה שקיבלתי קצת שונה ממה שאמרת.

יורי שטרן: שאלתי, איזה תגבור, איזה כוח נוסף יש לאבטחה ולמי שממונה על האבטחה ברגע שהגוף הופך להיות מונחה על ידי המשטרה ולא גוף סמך, בפרט אם הוא לא נמצא ברשימה?

אלי בן-דוד: בחנו את כל המשמעויות ואמרנו, אם נעשה גוף שיהיה עצמאי, נקים אותו בצורה כזאת שיוכל לתת את המענה הטוב ביותר.

אלי בן-דוד: שדרגנו אותו ועשינו אותו כגוף - - -

יורי שטרן: זה לא היה קורה אם לא הייתם נכנסים תחת הנחיות המשטרה.

אלי בן-דוד: זה לא היה קורה.

אהוד יתום: הראייה המשטרתית מתבססת על שני פרמטרים חשובים, האחד, הניסיון שיש להם בגלל שהם עוסקים בעניין הזה כבר הרבה מאוד שנים.

אהוד יתום: דבר שני, יש להם ראייה כוללת והם יכולים להקיש לביטוח הלאומי בצורה יותר טובה מאשר הקב"ט של משרד העבודה והרווחה שיש לו את הראייה שלו.

אהוד יתום: ימיני היום לא ישן טוב בלילה כי הוא מסתכל רק על הביטוח הלאומי.

אלי בן-דוד: אני רוצה להוסיף שני דברים ברשותך.

אלי בן-דוד: אנחנו מדברים ברמת המאקרו, אבל אדוני גם דיבר על דמות המאבטח - - -

יורי שטרן: בוודאי זה נושא שניכנס אליו לעומק.

אלי בן-דוד: המשטרה עושה את כל המאמצים לתת את המיטב שהיא מסוגלת לתת.

אלי בן-דוד: אם מישהו מבין הגופים חושב, שהמשטרה מסוגלת לרדת לרמה כפי שאדוני רוצה, שהיא תיקבע כמה מאבטחים יהיו בכל אחד מהמקומות, לדעתי הוא שוגה וטועה.

דוד אזולאי: במצב הקיים היום - - -

אלי בן-דוד: סליחה, גם בגופים המונחים המשטרה לא מסוגלת לעשות זאת.

אלי בן-דוד: מי שמכיר הכי טוב את המקומות ומי שמכיר את הסיכונים זה הקב"ט של אותה רשות.

אלי בן-דוד: מה שכן צריך לעשות, שהקב"ט או הממונה על הביטחון בגוף צריך להיות עם הכשרה כזאת שיהיה גם מסוגל לבנות את תוכנית האבטחה.

יורי שטרן: כשאני דיברתי על כך, שהמשטרה תנחה ותקבע, אפשר לומר שזה עניין של תקנים.

יורי שטרן: זה לא חייב להיות באופן פרטני כל כך, יש נהלים כלליים שבונים מסגרת שאף אחד מהממונים או מחברת האבטחה לא יכול לחרוג מהמסגרת הזאת.

יורי שטרן: צריך שתהיה מסגרת וצריכים להיות הנחיות.

יורי שטרן: יש דברים שרק האחראי יקבע אותם, אבל האחראי חייב גם הכשרה.

יורי שטרן: ההכשרה הזאת לא יכולה להיות נחלתם של הגופים הפרטיים, שכל אחד היום שם כותרת ומפרסם חברת אבטחה, ראיתי כבר: אקדמיה לביטחון, עוד מעט תהיה אוניברסיטה לביטחון.

יורי שטרן: מה עומד מאחורי האבטחה חוץ מהמילים הגבוהות כל כך?

יורי שטרן: מי בדק מה שווה התעודה?

יורי שטרן: היום העניין מאוד פרוץ ומהווה סיכון כי מי שזקוק למאבטח ורואה את התעודה הזאת, הוא יכול לחשוב שהמאבטח עבר הכשרה רצינית כמו באקדמיה.

יורי שטרן: לא שמעתי כיצד אתם רוצים שזה ייראה במידה ויהיו לנו משאבים?

יורי שטרן: מה הרצוי?

יורי שטרן: אף פעם לא תגיע לרצוי אם אתה "תקוע" רק עם המצוי בלבד.

יורי שטרן: הגישור הזה מחייב הכוונה וסימון היעדים.

יורי שטרן: כאשר היעד מסומן, תאמין לי, יש פה הרבה מאוד כוח, קודם כל בכנסת אבל גם בקרב החבורה של האנשים שחיים את הנושא.

יורי שטרן: הרבה כוח לשנות את המצוי ולהגיע למה שהיינו רוצים לראות ולבנות.

יורי שטרן: אני חוזר לאמירה שנאמרה גם על ידי חבריי, אנחנו לא רואים את נושא האבטחה, את נושא הביטחון האישי וביטחון האתרים כנושא פרטי של אותו אתר ואותו איש.

יורי שטרן: אנחנו רואים אותו כמי שנושא באחריות הממלכתית.

יורי שטרן: נכון להיום, הסמכות היחידה שישנה נמצאת בידי המשרד לביטחון ופנים ומשטרת ישראל, לכן אנחנו מבקשים מכם התייחסות לנושאים שציינו, גם דרישות למאבטח, גם דרישות לאחראי, גם הסדרת נושא חברות האבטחה, כל הנוגע לתורת האבטחה שצריכה להיות ידועה גם למי שעומד בפתח בית הקפה.

יורי שטרן: אנחנו מדברים על מעין תקינה שיכולה לצאת רק מכם כגורם מקצועי.

אהוד יתום: אני מציע, שניתן פה סקירה של כל המקומות שגבו מאתנו קורבנות, שלהם המשטרה תיתן עכשיו הנחיות, במצב הבעייתי הזה כי אנחנו מעריכים שהטרור הזה יימשך, אז נכון, לאוטובוסים ותחבורה ציבורית, זה כולל גם את הרכבות, גם שם היו ניסיונות לפיגוע, בתי קפה וקניונים הם אחת הבעיות המרכזיות שלנו היום.

אהוד יתום: היו מקומות בהם מאבטח ביצע את תפקידו - - -

שאול צ'יטיאט: יש גם מקומות פוטנציאליים.

אהוד יתום: אני לא אומר שלא, אם הייתה עכשיו עונת הכדורגל, הייתי דורש בתוקף, שיהיה עניין לכל התאגדות הקהל העצומה במגרשי הכדורגל.

אהוד יתום: כלומר, יש מקומות שהמחבלים מכירים בדיוק את הבטן הרכה שלנו יותר טוב מאתנו לעיתים.

אהוד יתום: אלה הנקודות שהמשטרה צריכה לתת עכשיו, בזמן אמיתי, את המענה.

יורי שטרן: אולי נקדיש ישיבה אחת לאתרים רגישים מבחינת תוצאות פיגוע אפשרי, הישיבה תהיה ישיבה סגורה על מנת לא להנחות את מי שרוצה לפגוע בנו.