ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 565, 2006-02-15 12:00

גאלב מג'אדלה: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה לדיון מסכם בנושא התכנון והבנייה בישובים הערבים.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לרענן את זכרון החברים הנמצאים כאן ולומר לרבים אחרים שנמצאים בבית ורואים אותנו בשידור בטלוויזיה, שאנחנו קיימנו 7 דיונים בהשתתפות מיטב האנשים האחראים על נושא התכנון, החל בשר הפנים דאז מר אופיר פינס-פז, המשך במנכ"ל משרד הפנים, שהוא גם יושב-ראש המועצה הארצית לתכנון ובנייה, מנהל מינהל התכנון מר שמאי אסיף, שהיום מכבד אותנו בהשתתפותו, הממונים על מחוזות דרום, מרכז, צפון וחיפה, כל המחוזות בהם נמצאים אזרחים ערבים וישובים ערבים, ובדיונים הללו שמענו נציגים גם מוועדות מרחביות וגם מוועדות מחוזיות וועדות מקומיות.

גאלב מג'אדלה: בנוסף לכך סקרנו גם את הערים המעורבות, ובאופן ספציפי את לוד ורמלה.

גאלב מג'אדלה: נדמה לי שעוד לא היו מאז קום המדינה דיונים בוועדת הפנים ואיכות הסביבה בנושא כה חשוב, מרכזי ורגיש, נושא התכנון והבנייה בישוב הערבי, כפי שנעשה הפעם.

גאלב מג'אדלה: עשינו זאת קודם כול כי רצינו לסייע בידי האזרח.

גאלב מג'אדלה: אחת המסקנות שלנו, לצערי הרב, שהאזרח הוא הקורבן.

גאלב מג'אדלה: הוא כמעט היחיד שלא אשם.

גאלב מג'אדלה: אני מדבר לא על מקרים שאזרח בנה על קרקע מופקעת או על תכנון דרך מסוימת.

גאלב מג'אדלה: אני מדבר על אזרח שבנה ביתו בחלקת האדמה שלו, שאין עליה שום מחלוקת או שום בעיה תכנונית, אך הפך להיות קורבן כי הרשויות השונות לא קידמו תוכנית מפורטת או תוכנית מתאר בישוב שלו.

גאלב מג'אדלה: שאלתי את מנכ"ל משרד הפנים בדיון הקודם ולא קיבלתי תשובה, ואני מקווה שהיום מר שמאי אסיף ישיב, לכמה ישובים ערבים היום יש תוכנית מתאר מאושרת.

גאלב מג'אדלה: אני מכיר את התשובה.

גאלב מג'אדלה: התשובה היא: מעט מאוד, והסיבות לכך רבות ומורכבות, ואין אשם אחד, ואנחנו גם לא מחפשים אשמים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים היום ביחד, בכוחות משולבים, כל הרשויות, מהרשות המקומית ועד המועצה הארצית לתכנון ובנייה, לשלב ידיים כדי לאפשר לאזרח לבנות בית מורשה וכדי שהאזרח לא יבנה בית לא מורשה ויגיע לבית-המשפט ויהיה עבריין ויעבור על החוק וישלם אלפי שקלים בלי שום סיבה ושום הצדקה.

גאלב מג'אדלה: נדמה לי שאין עניין, לא לממשלת ישראל ולא לחברה הישראלית, להפוך אלפי אזרחים ערבים לעבריינים, לאנשים העוברים על החוק ומשלמים מיטב כספם בבתי-המשפט.

גאלב מג'אדלה: אני אומר לכם בשיא האחריות והרצינות – יושב על-ידי מר שמאי אסיף ושומע את הדברים, שמע את זה שר הפנים, שמע את זה מנכ"ל משרדו, שמע את זה מנכ"ל משרד ראש הממשלה: האזרח הזה משלם בבית-המשפט קנסות של אלפי שקלים על לא עוול בכפו.

גאלב מג'אדלה: אתה לא יכול להגיד לאזרח: אל תבנה בית במשך 10 שנים ואל תחתן את הבן.

גאלב מג'אדלה: אי אפשר להגיד דבר כזה.

גאלב מג'אדלה: אם אנחנו רוצים להעניש את האזרח אנחנו צריכים קודם כול להיות בסדר כרשויות, להעמיד לרשותו את כל הכלים כדי שיבנה בית חוקי, ואחר-כך אם הוא בונה בנייה בלתי מורשית נביא אותו לבית-המשפט.

גאלב מג'אדלה: שאלתי את נציגי הוועדה המחוזית: איזה אומץ לב ציבורי יש לכם להגיש אנשים לבית משפט?

גאלב מג'אדלה: על כך שהם בנו בנייה לא מורשית כי אתם מנעתם מהם ולא נתתם להם כלים לבנות בית באופן מורשה?

גאלב מג'אדלה: אגיד לכם דבר חמור יותר, ואני אומר את זה בצער רב.

גאלב מג'אדלה: אדם בכיר מסוים אמר לי לפני 7 חודשים: למה אתה מתחיל בדיונים?

גאלב מג'אדלה: הערבים רוצים לבנות בנייה בלתי מורשית, כך טוב להם – פחות אגרות, פחות היטלים, פחות כסף.

גאלב מג'אדלה: הייתי המום לשמוע טענה כזאת.

גאלב מג'אדלה: הסברתי לאותו אדם והוא הבין מהר מאוד, ואני שמח מאוד שהבין, שהאזרח הערבי הוא הראשון שרוצה לבנות בית מורשה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו יודעים מה הנזק שנגרם לו באופן אישי, וגם הנזק הכספי, כאשר הוא בונה בנייה בלתי מורשית.

גאלב מג'אדלה: הבעיה אף מחריפה בערים המעורבות, במיוחד בלוד וברמלה, וגם זה טופל על-ידינו.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לומר לכם ביושר, מי שהספיק להכיר אותי יודע את הדברים.

גאלב מג'אדלה: בשנה האחרונה משרד הפנים, מינהל התכנון ואפילו משרד ראש הממשלה התגייסו, שילבו ידיים כדי שנוכל לצאת מהמצב המסובך הנוכחי, שהוא רע לכולנו, שמסתיים בהריסת בתים – הדבר הרע ביותר שיכול לקרות לנו.

גאלב מג'אדלה: אני מסתכל לכם בעיניים ואומר, מצאתי גם אנשים טובים, לא רק מקצועית, כי מקצועית כולם טובים, אבל אנשים שיש להם לב.

גאלב מג'אדלה: אמרתי פעם למר שמאי אסיף: צריך להיות מתכנן מקצועי טוב, אבל למתכנן צריך להיות גם לב.

גאלב מג'אדלה: היום, אחרי כמעט שנה, אני אומר לכם שמצאתי מתכננים שיש להם גם לב ושהתחילו להבין את הבעיה ולהתמודד איתה ולקדם את התוכניות.

גאלב מג'אדלה: אבל זה לא מספיק.

גאלב מג'אדלה: אנחנו חייבים ללכת לתכנון אגרסיבי ולהשקיע הרבה כסף כדי לעצור את הבנייה הבלתי מורשית ולאפשר לאזרח לבנות בית מורשה.

גאלב מג'אדלה: מר שמאי אסיף, אני שוקל אפילו, בהתייעצות עם חבריי בוועדת הפנים ואיכות הסביבה – ואני שמח שחבר הכנסת דהאמשה נמצא כאן, נתחיל את ההתייעצות אתו כרגע – לקיים דיון בוועדת הפנים ואיכות הסביבה בהשתתפות כל גורמי הממשלה, ובראשם מערכת אכיפת החוק, כדי לנסות להגיע להבנה.

גאלב מג'אדלה: אני מציע שניקח פסק זמן של שנה.

גאלב מג'אדלה: נציע כאן למערכת האכיפה – למשרד המשפטים, למשרד הפנים, למשרד ראש הממשלה – להקפיא את כל ההליכים המשפטיים נגד האזרחים הערבים, ובמקביל יתחייב השלטון המקומי, הרשויות המקומיות והערים, שלא תהיה שום בנייה בלתי חוקית.

גאלב מג'אדלה: במהלך השנה הזאת נלך בהסכמה לתכנון אגרסיבי, עם מיטב התקציבים הדרושים, כדי שנוכל לעבור מהמצב הבלתי סביר והבלתי נכון הנוכחי למצב טוב יותר, סביר יותר.

גאלב מג'אדלה: זה אפשרי.

גאלב מג'אדלה: התייעצתי הבוקר עם היועצת המשפטית של ועדת הפנים ואיכות הסביבה וזה נראה לה סביר.

גאלב מג'אדלה: אפשר ללכת למהלך אדיר כזה.

גאלב מג'אדלה: מדוע זה יתקבל על דעת האזרחים הערבים וראשי הרשויות?

גאלב מג'אדלה: כדאי שתדע, מר שמאי אסיף, אף אחד לא בונה בית בשנה.

גאלב מג'אדלה: אני, עבדך הנאמן, התחלתי לבנות בית ב-1990 ונכנסתי אליו ב-1995.

גאלב מג'אדלה: לקח לי 5 שנים, עם כל היכולות והאפשרויות שלי.

גאלב מג'אדלה: על כן זה יתקבל על דעת האזרחים הערבים והנציגים שלהם בברכה.

גאלב מג'אדלה: אדם במילא יעשה שיקול פשוט: עדיף לי להמתין שנה ולקבל בית מורשה מאשר להתחיל לבנות היום בנייה בלתי מורשית ולשלם קנסות בבתי-המשפט.

גאלב מג'אדלה: אלה דברי הפתיחה שלי.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לברך שוב את מר שמאי אסיף ואת צוות חבריו, גם במחוזות וגם במינהל התכנון, שמשלבים אתנו ידיים והולכים למהלך הזה ועושים עבודת קודש יום-יום, שעה-שעה, כדי שנוכל להסתכל בעיניים לכל אזרח ערבי שרוצה לבנות בית ולומר לו: יש לך אפשרות להתאפק למשך פרק זמן קצר ואנחנו נלך למהלך שבסופו של דבר ישתלם לאזרח, למדינה ולמערכות כולן.

גאלב מג'אדלה: אסתפק בדברי פתיחה אלה.

גאלב מג'אדלה: אבקש מהאדריכל אדיב דאוד להציג לנו מצגת קצרה, ואחריו ידבר מר שמאי אסיף.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם יורשה לי, ארצה לומר כמה משפטים כהקדמה.

גאלב מג'אדלה: נהוג בדרך כלל לפתוח במצגת, אבל באופן חריג אאפשר לאדוני חבר הכנסת דהאמשה להתייחס ולומר כמה דברים בפתיחה.

גאלב מג'אדלה: לאחר מכן נעבור למצגת של האדריכל אדיב דאוד, היועץ המקצועי של ועדת הפנים ואיכות הסביבה, ואחריו מר שמאי אסיף, ואם מי מחבריו ירצה גם לדבר – ברצון.

גאלב מג'אדלה: אחרי זה נפתח את הדיון ונשמע את החברים.

גאלב מג'אדלה: אני מודה לכם מאוד על ההיענות להזמנה שלנו, אני מעריך מאוד את זה שאתם מבינים את חשיבות הנושא.

גאלב מג'אדלה: אני מאמין שאנחנו נסייע לשנות את המצב.

גאלב מג'אדלה: בבקשה, חבר הכנסת דהאמשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: תודה רבה אדוני היושב-ראש.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה קודם כול להודות לך באופן אישי על שהובלת את המלאכה הזאת וקיבלת על עצמך את האתגר וניסית את הבלתי אפשרי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני יודע שלמרבה הצער לא הגענו להצלחה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם אני ניסיתי לעזור לך ממקומי כחבר כנסת ככל יכולתי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חרד לבאות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו בשלהי תקופת כנסת שמסתיימת, הולכים לבחירות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בכל הקשור אלי, אני בוודאי לא חוזר לכנסת הבאה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מסרתי כבר את השרביט ליושב-ראש התנועה האיסלאמית, בחור זהב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: היו"ר ר'אלב מג'אדלה: נוכל להמשיך להסתייע ביכולות שלך גם מחוץ לכנסת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ממקומי החדש אם אוכל – אין לי שום בעיה, אשמח לתרום אם אוכל, אבל מי שיוביל את העניינים ברשימה הערבית המאוחדת יהיה חבר הכנסת שיחליף אותי, מר אברהים סרסור, ואני בטוח שהוא, כראש עירייה לשעבר, יוכל לתרום רבות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני רוצה לקוות שאתה תהיה בכנסת הבאה, ושאתה תהיה גם יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: שום יושב-ראש ועדה – ויש לי ניסיון של 10 שנים בכנסת – לא היה מוכן לקבל עליו אתגר כה גדול ומעמסה כה נכבדה ואף אחד לא ניסה לקדם את הנושאים האלה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ברשותך, עוד שני משפטים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המדינה לא מעוניינת שהערבים יבנו בנייה בלתי חוקית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אולי בכוונת מכוון היא לא כל-כך רוצה את זה, אבל התוצאות בשטח, אדוני היושב-ראש – במשך עשרות שנים ערבים נאלצו לבנות בנייה בלתי חוקית מפני שלמדינה לא היה אכפת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המדינה חוקקה את חוק התכנון והבנייה אשר בא לקבוע מראש, בכוונת מכוון, שחלק גדול מהאוכלוסייה ומהישובים הערביים יהיו בלתי חוקיים, דבר שאין לו אח ורע בעולם כולו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אין להעלות על הדעת שמדינה מתוקנת, אחרי עשרות שנים, לא תעשה דבר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אם המצב היה כזה רק בשנה הראשונה או השנייה, או 3-4 שנים לאחר חקיקת החוק והיו מתקנים את זה הייתי מבין, אבל זה נמשך עשרות שנים – חוק התכנון והבנייה נחקק בשנת 1965 ומאז חלפו 40 שנים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המדינה מעוניינת להשאיר את האוכלוסייה הערבית מחוץ לחוק, וגם לא אכפת לה שהערבים יבנו כתוצאה מאילוץ.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הרי יצר החיים גובר על הכול, וערבי רוצה לחיות ולבנות ביתו על אדמתו בכפרו, במולדתו, והוא יעשה את זה, ועשה את זה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אלה הם החיים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אז המדינה גובה כספים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: ושלא יטעו אותך ויגידו שהערבי רוצה לבנות שלא כחוק כדי לא לשלם אגרות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הערבי משלם קנסות בבית-המשפט, כפל אגרות, עשרת מונים מגובה האגרה, ומשלם גם ממרצו ואף הולך לבית הסוהר לפעמים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הערבים היו רוצים לבנות כחוק וכדין.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הלוואי והמדינה לא היתה מונעת מהם את האפשרות לבנות באופן חוקי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני יודע, ובתוך עמנו אנו יושבים, שכל ערבי שיכול לבנות עם רשיון לא יבחר לבנות בלי רשיון, ואדוני נתן דוגמאות טובות, ואנחנו חיים את זה כל הזמן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני לא רוצה להאריך.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לגבי ההצעה שנמשיך את הטיפול בעניין הזה – יש לנו מעט מאוד זמן.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני לא מאמין שבקדנציה הזאת אפשר יהיה להזיז דברים, אבל ככל שתמצא לנכון, אני לימינך ואעזור כמיטב יכולתי.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה לאדוני.

גאלב מג'אדלה: מר אדיב דאוד, בבקשה.

אדיב דאוד: צהרים טובים.

אדיב דאוד: אנחנו מדברים היום על התכנון במגזר הערבי, הדיון המסכם.

אדיב דאוד: בתחילת הדברים אני רוצה להגיד משהו כללי.

אדיב דאוד: פעולת התכנון היא פעולה מורכבת מאוד.

אדיב דאוד: אם כבוד יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת מג'אדלה, דיבר על כך שהתכנון צריך בסופו של דבר להגיע לשירות האזרח כדי שיוכל לבנות ביתו ולהקים את העסק שלו, לדעתי המרחק מהחשיבה ועד משתמש הקצה, האזרח שישתמש בכוח התכנון לבניית מבנה חוקי – המרחק רב ומורכב.

אדיב דאוד: מבחינה מקצועית תהליך זה מורכב מאוד.

אדיב דאוד: שמעתי גם את חבר הכנסת דהאמשה שדיבר על המציאות הקיימת, על כך שבמשך השנים האזרח הערבי בנה ביתו.

אדיב דאוד: גם אם זה בלתי חוקי, בלתי מורשה, הוא עשה את זה.

אדיב דאוד: אנו בפתיחת המאה העשרים ואחת.

אדיב דאוד: השאלה אם התכנון היום נועד להסדיר את בעיות העבר או שהוא תכנון יוזם שמסתכל קדימה, שנותן מענה ושירות לאזרח, וגם – ואני אומר את זה כמומחה מקצועי בתחום וכמי שגם במגזר הערבי – תכנון שייתן איכות חיים.

אדיב דאוד: אלה שאלות חשובות מאוד, שאלות כבדות משקל.

אדיב דאוד: לתשובה לשאלות האלה שותפים גורמים רבים, החל בממשלה וכלה באזרח, בשלטון המקומי ובוועדות התכנון והבנייה בכל הרמות.

אדיב דאוד: במצגת שהכנתי אני סוקר קודם כול נושאים כלליים של הגדרת תכנון, אחר-כך מתאר את המצב הקיים, מאפיינים וסוגים של בעיות שהתעוררו, כפי שמצאנו בחקירה שלנו ובדיונים שהתקיימו בוועדת הפנים על המחוזות השונים, כולל סיורים בערים רמלה ולוד, ובסוף מסקנות.

אדיב דאוד: אתחיל בצילום הזה שאני אוהב מאוד, מהעיר סח'נין, שמייצג את הרב-שכבתיות של הבנייה במגזר הערבי.

אדיב דאוד: רואים את הבניין הישן לצד הפיתוח החדש, הבית הישן שנהרס, הבית הישן שעדיין קיים, הבית החדש שבנו ומצד שמאל הבית שהולך ונבנה ונמצא בשלבי סיום.

אדיב דאוד: התמונה הזאת מייצגת את מרקם הישוב הערבי.

אדיב דאוד: ניסיתי להגדיר תכנון כפעולות שנעשות על ציר הזמן.

אדיב דאוד: השקף הקודם מציג תמונה שיש בה התייחסות לציר הזמן, ובאותו מישור אני גם מייחס חשיבות להגדרת התכנון על ציר זמן.

אדיב דאוד: תכנון הוא פעולה שנעשית בזמן נתון, אשר מנתחת את הבעיות של ההווה, תוך הסתכלות אל העבר, ונותנת מתווה לעתיד.

אדיב דאוד: במשפט זה לכל המילים המסומנות יש משמעות על ציר הזמן, ועל אחת כמה וכמה על תהליך התכנון ועל התוצרים שלו.

אדיב דאוד: על-פי אותה שיטה סיווגתי את הסוגיות המרכזיות שמצאתי בתכנון ובבנייה במגזר הערבי.

אדיב דאוד: בהווה אנחנו מדברים על הישובים הקיימים – כפרים וערים ערביים וערים מעורבות; בעבר – בעיה של ישובים בלתי מוכרים שעדיין קיימת בצורה כזאת או אחרת, בחלק מהמחוזות יותר מאשר באחרים, במחוז דרום בעיקר; ובעתיד אנחנו מדברים על תכנון, תוכניות חדשות.

אדיב דאוד: כאן עולה שאלה חשובה מאוד – פני הישובים לאן, ושאלה נוספת, שמתקשרת יותר לעתיד, היא שאלת הקמת עיר ערבית חדשה.

אדיב דאוד: היות וזאת מצגת מסכמת יש התייחסות לכל המחוזות: מחוז צפון – כחול; מחוז חיפה – חום; מחוז מרכז – ירוק; ומחוז דרום – כתום.

אדיב דאוד: במחוז הצפון יש כ-80 ישובים ושתי ערים מעורבות.

אדיב דאוד: האוכלוסייה הערבית מהווה 52% מכלל אוכלוסיית המחוז.

אדיב דאוד: עיר מטרופולינית – נצרת.

אדיב דאוד: במחוז חיפה יש כ-25 ישובים ועיר מעורבת אחת (חיפה).

אדיב דאוד: כ-190,000 תושבים, שמהווים כ-22% מכלל אוכלוסיית המחוז.

אדיב דאוד: במחוז חיפה רוב הישובים הערבים נמצאים באזור ואדי ערה.

אדיב דאוד: במחוז המרכז יש 7 ישובים ערבים, ביניהם 3 ערים שהוכרו בשנים האחרונות ושתי ערים מעורבות (רמלה ולוד).

אדיב דאוד: בסך הכול כ-123,000 תושבים המהווים כ-8% מכלל אוכלוסיית המחוז.

גאלב מג'אדלה: מה הם הישובים שהוכרו לאחרונה?

אדיב דאוד: טירה, טייבה וקלנסווה הוכרו לאחרונה כערים.

אדיב דאוד: במחוז הדרום יש 7 עיירות קבע ומועצה אזורית שבה 8 ישובים מוכרים, ובנוסף יש במחוז 38 ישובים או כפרים לא מוכרים.

אדיב דאוד: מדובר על כ-155,000 תושבים, המהווים כ-16% מכלל אוכלוסיית המחוז.

אדיב דאוד: בסך הכול בארבעת המחוזות יש 165 ישובים 5 ערים מעורבות, בהם למעלה ממיליון נפש.

אדיב דאוד: אני עובר לישובים הערבים הקיימים והבעיות העיקריות והמאפיינים הכלליים של התכנון והבנייה במגזר הערבי.

אדיב דאוד: - יש מחסור באזורי תעסוקה קיימים, עם כל המתלווה לזה – אבטלה, מצב כלכלי רעוע.

אדיב דאוד: - יש מחסור חריף והזנחה של שטחים ציבוריים פתוחים, בעיקר שטחים ירוקים, ושל שטחים המיועדים למבני ציבור.

אדיב דאוד: - הישענות רוב הישובים על ישובים יהודיים או ערים גדולות לצורך שטחים פתוחים, מסחר או תרבות.

אדיב דאוד: אנחנו רואים את זה בכל האזורים כמעט.

אדיב דאוד: - רמת תשתיות נמוכה ומחסור בתשתיות גדולות.

אדיב דאוד: - עירוב השימושים באזורי המגורים, של מלאכה ותעשייה זעירה, ובחלק מהישובים גם עירוב של בעלי-חיים – שימושים שיש להם השפעה שלילית ישירה מאוד על איכות החיים של התושבים.

אדיב דאוד: - בעיות הנוצרות בשל בעלות על קרקע פרטית.

אדיב דאוד: מניסיוני אני יכול להגיד שזה מקשה על הפיתוח הציבורי, מקשה על הרחבות דרכים.

אדיב דאוד: אני מוכרח להודות שיש שיפור ניכר בשנים האחרונות, לרשויות המקומיות קל יותר לקבל שיתוף פעולה מהתושבים על הקרקעות הפרטיות שלהם להרחבה של דרכים.

אדיב דאוד: הנושא חמור יותר בשטחים החומים למבני ציבור, וכמעט בלתי אפשרי בכל הקשור לשטחים הירוקים – גנים, גנים ציבוריים, שאמורים לשפר ולשרת את איכות החיים של התושבים בכל ישוב וישוב.

אדיב דאוד: בשקף הקודם ראינו מאפיינים של הישובים הקיימים, המתארים את המצב הקיים.

אדיב דאוד: עכשיו אני עובר למאפייני התכנון הקיים העיקריים.

אדיב דאוד: ברוב הישובים היום יש תוכניות בתהליכי הכנה אך אני לא מתייחס אליהן כרגע, אלא לקראת סוף המצגת.

אדיב דאוד: אתמקד בבעיות התכנון העיקריות.

אדיב דאוד: - הבעיה הראשונה היא מיקום הגבולות המוניציפליים ביחס לקרקעות ולתכנון.

אדיב דאוד: - התוכניות המאושרות, שנותנות מענה תיאורטי מבחינת יעדי אוכלוסייה ופרוגרמות לטווח הרחוק מאוד.

אדיב דאוד: - תוכניות המתאר משנות השמונים והתשעים שדורשות חידוש.

אדיב דאוד: יש תוכניות מפורטות נקודתיות רבות משנות השמונים והתשעים שהישוב או האזרחים יזמו ומחכות לאישורים.

אדיב דאוד: יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת מג'אדלה, שאל בכמה ישובים יש תוכנית מתאר.

אדיב דאוד: לגבי תכנון הישובים הקיימים, בשקף הזה רואים שהתוכניות קיימות אך הן מיושנות וצריך לחדש אותן.

אדיב דאוד: היום, ככל הידוע לי, משרד הפנים נמצא בתהליך מואץ של הכנת תוכניות חדשות לקראת שנת 2020.

אדיב דאוד: - התוכניות הנקודתיות, שדיברתי עליהן, ובעיקר התוכניות הגדולות שמחכות.

אדיב דאוד: - בתוכניות החלוקה יש בעיות נוספות ברמת ביצוע, ברמת מתן היתרי בנייה לאזרחים.

אדיב דאוד: הדרך עד קבלת ההיתר כדי לבנות כדת וכדין עוברת גם דרך תוכניות חלוקה ורישום בטאבו, שגם הוא בעייתי במיוחד בכל הקשור לאוכלוסייה הערבית, עם כל המנהגים שקיימים במגזר הערבי לגבי רישומים בטאבו, חלוקות, רשימת בתים משותפים – דברים הלוקים בחסר.

אדיב דאוד: - בעלות לא מוסדרת על קרקע.

אדיב דאוד: אני מדבר בעיקר על מחוז דרום.

אדיב דאוד: בכסיפה, לקיה ושגב שלום גם באזורי הבנייה הקיימים המאושרים והמוכשרים שאפשר לקבל על-פיהם היתרי בנייה יש בעיה של קרקע מוסדרת, וזאת תופעה, לא מגרש פה ומגרש שם, דבר המקשה על יישום התוכניות.

אדיב דאוד: - אחוזי בנייה והוראות בנייה שלא מתחשבים במבנה החברתי הבדואי במחוז דרום.

אדיב דאוד: - כישלון השיכון הציבורי בשנות השמונים מהווה גורם מרתיע לתושבים.

אדיב דאוד: חשוב לבחון את הנושא.

אדיב דאוד: זה פתרון נכון יותר בהקשר לרוב רובו של המגזר הערבי.

אדיב דאוד: הניסיון הזה היה בעיקר בעיר טירה במשולש.

אדיב דאוד: לעומת זה, ראוי לציין את הניסיון של השיכון הציבורי בנצרת, שהיה מוצלח לדעתי.

אדיב דאוד: הערים המעורבות מתאפיינות, על-פי רוב, בסגרגציה לאומית מרחבית, כאשר התכנון הוא בעיקר נחלתן של השכונות היהודיות.

אדיב דאוד: במחוז מרכז, בערים רמלה ולוד ראינו את התופעה הזאת בצורה חריפה מאוד, וזה עלה גם בדיוני הוועדה וגם בסיור המעניין מאוד שערכה הוועדה.

אדיב דאוד: במחוז צפון, את מטרופולין נצרת הייתי מגדיר בהיבט לא מוניציפלי, כאשר ברור שבהיבט המוניציפלי נצרת היא ישות מוניציפלית אחת, נצרת עילית היא ישות מוניציפלית אחרת, יפיע, ריינה – כל רשות מוניציפלית קיימת בפני עצמה מבחינת העבודה המנהלית שלה מול משרד הפנים.

אדיב דאוד: אבל לדעתי מבחינה תפקודית, וגם מבחינה תכנונית, המרחב הזה מתפקד כמטרופולין מעורב אחד, של עיר יהודית (נצרת עילית), שמאופיינת ברמת פיתוח סביבתי וכלכלי גבוה יותר והגירה של אוכלוסייה ערבית מהטבעת הפנימית של נצרת בעיקר החוצה, אל יפיע ואל השכונות החדשות בנצרת עילית ורחוק יותר לאזור שפרעם והלאה.

אדיב דאוד: גם מעלות-תרשיחא היא עיר מעורבת, רשות מוניציפלית מעורבת.

אדיב דאוד: המציאות בה אחרת, כאשר מעלות ותרשיחא הם שני ישובים רחוקים יחסית זה מזה ברמה גיאוגרפית, אבל הם מתפקדים כעירייה, עם כל הבעיות שאנו עדים להן בשנים האחרונות.

אדיב דאוד: הייתי מציין כאן שני אלמנטים.

אדיב דאוד: בתרשיחא אנחנו יודעים שרמת הפיתוח הסביבתי, עליה היתה מופקדת עיריית מעלות-תרשיחא במשך שנים רבות, היא רמת פיתוח טובה יותר, גבוהה יותר מאשר בישובים הערבים הנמצאים בסביבה, ואפילו בהשוואה ברמה ארצית לישובים ערבים אחרים.

אדיב דאוד: לעומת זה, הצרכים והזהות של תרשיחא כישוב ערבי מעוררים בעיות בתכנון.

אדיב דאוד: הבנו שהתכנון העירוני לא לוקח בחשבון את הצרכים של תרשיחא בצורה הולמת.

אדיב דאוד: במחוז צפון נמצאת גם עכו כעיר מעורבת.

אדיב דאוד: אונסק"ו הכיר בעכו לפני מספר שנים כעיר מורשת תרבות עולמית.

אדיב דאוד: היא עיר צפופה, עם בעיות תחבורה ומיעוט שטחים ציבוריים.

אדיב דאוד: רוב האוכלוסייה הערבית מתגורר בתוך העיר העתיקה, עם כל הבעייתיות ועם כל היתרונות שיש בכך.

אדיב דאוד: עצם היותה עיר היסטורית נותן לעכו איכויות משלה, ובעיות כפי שציינתי.

אדיב דאוד: השיקום התיירותי בא לשרת את התיירים ואת התיירות כמנוף כלכלי, מצד אחד, אבל מצד שני מהווה הפרעה לחיי התושבים, כמו בכל עיר היסטורית תיירותית אחרת בעולם.

אדיב דאוד: אנחנו מכירים את הבעיות האלה.

אדיב דאוד: בעכו יש מחסור בשטחים ציבוריים ובמוסדות ציבור.

אדיב דאוד: יש בית-ספר תיכון מרכזי בעיר העתיקה השייך לכנסיה, צפוף מאוד, בלי עתודות לפיתוח.

אדיב דאוד: רמת החינוך בו לא גבוהה במיוחד וזה מוביל להגירה שלילית לשפרעם ולאזור וגם שימוש בבתי-ספר אזוריים, למשל בעיבלין, לחינוך של תושבי עכו העתיקה.

אדיב דאוד: הייתי מציין את העיר חיפה כדגל של דו-קיום ערבי-יהודי.

אדיב דאוד: יש בה גם שכונות מעורבות.

אדיב דאוד: יש כמובן בעיות – שכונות שיקום, ומחסור בשטחים למבני ציבור.

אדיב דאוד: להישענות של מערכת החינוך על מערכת החינוך הפרטית-כנסייתית יש יתרונות בכך שהיא נותנת מענה לצרכים כמובן, אבל מצד שני אותם מוסדות ותיקים, שהם בדרך כלל חלק ממנזרים קיימים, מוגבלים ביכולתם להתפתח ולתת מענה לגידול האוכלוסייה.

אדיב דאוד: פיתוח תיירותי – בשכונה הגרמנית נעשה פיתוח.

אדיב דאוד: בשכונת ואדי ניסנאס זה אולי מתבקש ומשרד התיירות צריך להשקיע בתשתיות ציבוריות.

אדיב דאוד: היום מתקיימות שם פעילויות תיירותיות מסחריות, פסטיבלים, פעילויות תרבות שונות ופעילויות הקשורות לדו-קיום יהודי-ערבי.

אדיב דאוד: ברמלה ולוד אנחנו רואים תופעה שונה, של שכונות שהייתי מגדיר אותן יותר ככפרים, עם כל הבעיות המאפיינות כפרים ערבים, אפילו כפרים לא מוכרים, כפי שמניתי בשקפים הקודמים, בלב ליבה של העיר.

אדיב דאוד: זה יוצר קושי בהתפתחות האוכלוסייה.

אדיב דאוד: יש כאן בעיה הקשורה לסגרגציה חריפה מאוד בין שכונות יהודיות וישובים יהודיים בסביבה לשכונות הערביות, לעתים אפילו על-ידי חומות שקיימות בשטח, וראינו אותן בסיורים.

אדיב דאוד: אוכלוסיית השכונות הללו חלשה.

אדיב דאוד: למעלה מ-50% מהאוכלוסייה זה צעירים מתחת לגיל 19.

אדיב דאוד: זה נותן לנו אינדיקציה על הצרכים בעתיד הקרוב והרחוק של הצעירים האלה, הן בדיור והן בצרכי ציבור ותעסוקה.

אדיב דאוד: בשכונות האלה יש תושבים בדואים רבים שהגיעו מהנגב והשתכנו בלוד וברמלה בשנות החמישים והשישים.

אדיב דאוד: בעיה נוספת היא ביתור השכונות בתשתיות ארציות – רכבת, כבישים אזוריים וכבישים ארציים.

אדיב דאוד: יש גם בעיה של אינטגרציה של השכונות הללו בהיותן חלק מהמרקם הכולל.

אדיב דאוד: מאפייני הבעיות של הערים המעורבות: שכונות לא מוסדרות, תשתיות לקויות ומחסור בשטחי ציבור, מחסור בסיוע לפיתוח עצמאי, לעומתיות בין שכונות ערביות ליהודיות.

אדיב דאוד: אני עובר לדבר בקצרה על הישובים הבלתי מוכרים ועל בנייה בלתי מורשית.

אדיב דאוד: הבנייה הבלתי מורשית קיימת היום בעיקר בישובים הלא מוכרים, כי אין שם תוכניות מתאר מאושרות וכמובן אי אפשר לקבל היתרי בנייה.

אדיב דאוד: במחוז הצפון לאחרונה הוכר מספר ישובים לא קטן והוכנו תוכניות שאושרו ותוכניות שנמצאות בתהליכי אישור סופיים.

אדיב דאוד: תופעה דומה ניתן למצוא גם במחוז חיפה.

אדיב דאוד: במחוז מרכז כמעט לא קיימת בנייה בלתי חוקית, פרט למספר שטחים חקלאיים בטירה.

אדיב דאוד: הבעיה העיקרית קיימת במחוז דרום, בעיית הישובים הבלתי מוכרים, 38 הישובים שהראיתי בשקף הפתיחה.

אדיב דאוד: הנושא האחרון, הייתי רוצה לדבר על התוכניות החדשות לקראת שנת 2020 והעיר הערבית החדשה.

אדיב דאוד: בחומש האחרון יש תהליך אגרסיבי מאוד של רביזיה בתכנון, הכנת תוכניות חדשות – יוזמה של משרד הפנים ומשרדי ממשלה אחרים.

אדיב דאוד: התכנון החדש לדעתי מצריך שותפות עם הציבור ובניית אמון.

אדיב דאוד: נושא בניית האמון חשוב מאוד בתהליך התכנון, וגם אחר-כך בתוצר ובביצוע של התוצר הזה עד לרמת האזרח – תכנון ששם דגש על איכות הסביבה ואיכות החיים.

אדיב דאוד: יש צורך בתכנון של ישובים שאוחדו לאחרונה על-פי צווים של משרד הפנים, של הממשלה.

אדיב דאוד: הישובים שאוחדו למסגרת עיר אחת מחפשים מרכז ואזורי תעסוקה וזה מעלה שאלות תכנוניות כבדות משקל.

אדיב דאוד: לדעתי תכנון שמסתכל קדימה צריך לתת עליהן מענה.

אדיב דאוד: דיברנו כבר בדיונים הקודמים על האפשרות להקים עיר ערבית חדשה.

גאלב מג'אדלה: הנושא הזה נמצא במחלוקת.

גאלב מג'אדלה: יש ראשי רשויות שאומרים: בואו נרחיב את הישובים שלנו, זה עדיף מאשר להקים עיר חדשה שעוד כמה שנים נצטרך להרחיב אותה.

גאלב מג'אדלה: עדיף לקדם את זה במקום להניף דגל פופוליסטי של הקמת עיר חדשה בישראל.

גאלב מג'אדלה: הנושא הזה נמצא במחלוקת, גם תכנונית וגם ציבורית.

אדיב דאוד: אני מעמיד את זה כשאלה לבחינה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם הצעה כזאת עומדת בפתח ואנחנו חלוקים בינינו אם לקבל או לדחות אותה?

גאלב מג'אדלה: ההצעה הזאת עלתה והיא מעוררת תגובות ודעות שונות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנחנו זקוקים להרבה ערים, הלוואי ורק אפשר יהיה להקים עיר נוספת.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא תהיה בעיה מבחינתנו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אדיב דאוד: בהתייחסות כוללת לנושא התכנון והבנייה במגזר הערבי במעמד הזה בכנסת לא נוכל שלא להתייחס לשאלה הזאת, של עיר ערבית חדשה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מבקש למנות את ההמלצות העיקריות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: - צריכה להיות רפורמה כללית בחוק התכנון והבנייה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה נכון לא רק בהקשר לתכנון במגזר הערבי, אלא גם בהקשר הכללי הארצי של התכנון והבנייה בארץ.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: - התאמת התקנות ועריכת שינויים שיתאימו לבעיות המיוחדות למגזר הערבי – כל הבעיות שמנינו קודם, של היתרי בנייה, כל התקנות שמובילות משלב אישור התוכניות ועד היתרי בנייה ברמה של ועדות מקומיות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יש הרבה מה לשפר בתחום התקנות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: - שיתוף הציבור בתכנון יוסיף מאוד לאמון הציבור בשלטונות וגם בתכנון וייצור אווירה טובה, כדי שנוכל לנצל את התכנון בצורה המיטבית לעליית מדרגה באיכות החיים במגזר הערבי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: - נושא נוסף הוא גיבוי, לא רק עריכת תוכניות על הנייר, ובהמשך ביצוע בשטח, תקציבי ממשלה לבניית מבני ציבור, פיתוח שטחים ציבוריים וכדומה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: - התיאום והעברת מסרים ברמת הממסד והדרגים התכנוניים המקומיים, המחוזיים והארציים חשובים מאוד.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: - האינטגרציה התכנונית בשכונות הערביות בערים המעורבות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני לא מתכוון כאן לאינטגרציה תכנונית לשכונות הערביות בתוך עצמן, אלא אינטגרציה תכנונית של השכונות הערביות במכלול המרקם העירוני.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: - סוגיית בעיית הקרקעות במחוז הדרום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: סוגיית הקרקעות היא סוגייה מרכזית, סוגייה פוליטית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לדעתי הפתרון שלה יהווה בסיס חשוב מאוד לפתרון הבעיה התכנונית בישובים הללו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: - תקציבים להכנת תוכניות בניין עיר מפורטות, במקביל ובהמשך לגיבוש תוכניות המתאר, כולל נושא של איחוד וחלוקה, נושא חשוב מאוד, כדי ליצור צדק בחלוקה, מבחינת הנטל של הפקעות בשטחים הציבוריים, ובמקביל פיתוח מיידי של מתחמים בבעלות מדינה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה ייתן, מצד אחד, פתרון לבעיות ולמצוקות לאותם אנשים שיש להם מצוקות, ויש לא מעט כאלה, ומצד שני יעלה את רמת האמון, יהווה פיילוט ודוגמה איך נכון לעשות דברים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הכוונה הן לשכונות מגורים והן לאזורי תעסוקה חדשים ושטחים למבני ציבור.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: - מינוי ועדות חקירת גבולות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אמנם כאן הכניס משרד הפנים שינוי בתקנות שמאפשר תכנון חוצה גבולות מבחינת שטחים מוניציפליים, אבל במקביל לתכנון יש מסקנות ראשונות למנות ועדות חקירה שימשיכו את העבודה הזאת, דבר שיקל מאוד.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לומר למען ההגינות, כדי שנהיה כנים עם עצמנו, שבנושא זה אנחנו בפיגור רב ויש לנו בעיה.

גאלב מג'אדלה: מר שמאי אסיף, כדאי שתתייחס לזה.

גאלב מג'אדלה: חשוב להתמודד עם זה.

גאלב מג'אדלה: כדרג מקצועי צריך להיות לכם אומץ לב, צריך מנהיגות, ולדעתי יש לך גם את זה וגם את זה, ואחר-כך יתבקש הדרג הפוליטי יותר להחליט.

גאלב מג'אדלה: אתן שתי דוגמאות, לא חריגות.

גאלב מג'אדלה: מתחם בית ההבראה בנצרת שייך לנצרת עילית.

גאלב מג'אדלה: קמה ועדת חקירה והסוגייה בוויכוח קשה.

גאלב מג'אדלה: נעשו שם דברים שלא ייעשו.

גאלב מג'אדלה: אני מכיר את העניין.

גאלב מג'אדלה: הגיע הזמן להגיד לראש עיריית נצרת עילית, ידידי מר מנחם אריאב, שאני מסייע לו רבות, שנסתכל על עצמנו בראי ונאמר: עשינו דבר נכון, גם אם הוא לא בדיוק מה שהיינו רוצים.

גאלב מג'אדלה: לא יעלה על הדעת שמתחם בית ההבראה "שפרינצק" יהיה שייך לנצרת עילית, אין לכך שום סיבה ולא צריכה להיות שום סיבה.

גאלב מג'אדלה: לא יעלה על הדעת שראש מועצת דרום השרון ימשיך להחזיק בקרקעות של ג'לג'וליה וכפר ברא.

גאלב מג'אדלה: והבעיה הזאת קיימת גם בטירה.

גאלב מג'אדלה: הבעיה היתה קיימת גם בבאקה עם המועצה האזורית מנשה, אבל לשמחתי הגיעו המועצה האזורית מנשה ובאקה להבנה מלאה כדי להסדיר את העניין.

גאלב מג'אדלה: יש ראשי מועצות אזוריות וראשי ערים יהודים שלא מוכנים בשום אופן לשתף פעולה.

גאלב מג'אדלה: שטח השיפוט של נצרת עילית צריך להיות שטח שיפוט תכנוני נכון ולא לכלול בו שום שיקולים זרים.

גאלב מג'אדלה: כך גם גבולות ג'לג'וליה-כפר ברא-דרום השרון צריכים להיות מתוכננים ומונחים על-ידי שיקולים נכונים, לא זרים, לא פוליטיים.

גאלב מג'אדלה: אני יודע עד כמה אתה, מר אסיף, וחבריך נאבקתם בתמ"א 35 עם המועצות האזוריות, שעשו כל דבר כדי לעצור את התוכנית הזאת והגיעו לדרגים הגבוהים ביותר.

גאלב מג'אדלה: אני שמח שדעתם לא נתקבלה והתוכנית אושרה בממשלה.

גאלב מג'אדלה: אבל גם בתמ"א 35 יש כמה "עזים" שצריך לתקן.

גאלב מג'אדלה: לא אציין עכשיו פרטים, באיזה תמ"מ ובאיזה אזור ובאיזה ישוב, כי הדיון עכשיו כולל, אבל מן הראוי שהדברים ייבדקו ומן הראוי שתשמור באופן מקודש על שיתוף הקהילה בתכנון, שאתה שומר עליו מאוד ומקפיד עליו.

גאלב מג'אדלה: תשתף את ראשי הרשויות הערביות בהכנת תוכניות הנוגעות להם.

גאלב מג'אדלה: אתן לך עוד דוגמה פשוטה כדי לסבר את האוזן.

גאלב מג'אדלה: לא יעלה על הדעת שבבאקה אלע'רביה, הישוב שלי: מערבה – כביש חוצה ישראל, דרומה – ג'ת ומגל, מזרחה – קו התפר, וצפונה – ייעור, קיבוץ מצר.

גאלב מג'אדלה: למה הייעור הזה?

גאלב מג'אדלה: לשם מה?

גאלב מג'אדלה: באקה צריכה להתרחב צפונה.

גאלב מג'אדלה: כאשר אתה קובע שם ייעור אתה עוצר בעדה להתפתח ואין לה לאן להתפתח.

גאלב מג'אדלה: איפה שיקול הדעת התכנוני המקצועי הנכון לשנת 2020?

גאלב מג'אדלה: ויש עוד כמה דוגמאות כאלה.

אדיב דאוד: המלצות נוספות: - כבר דיברנו על הקמת עיר ערבית חדשה מן היסוד.

אדיב דאוד: לדעתי זה יתרום לחיי התרבות, הכלכלה, התעסוקה ואיכות החיים.

אדיב דאוד: - הסרת החסמים, זירוז וקיצור תהליכי אישור תוכניות, ריכוז מאמצים ועבודה בלוחות זמנים קצובים וקצרים על-ידי נציגי המשרדים.

אדיב דאוד: - תגבור כוח האדם המקצועי בוועדות המחוזיות, במינהל התכנון, גם על-ידי אנשי מקצוע מהמגזר הערבי.

אדיב דאוד: זה יתרום לנושא ויגביר את האמון.

אדיב דאוד: - הכשרה, השתלמות ושילוב מתכננים ומהנדסים מהמגזר הערבי בעשייה התכנונית.

אדיב דאוד: - חקיקה בנושא לשכת מתכננים סטטוטורית.

אדיב דאוד: הנושא הזה נדון בוועדת הפנים ואיכות הסביבה בהקשר ארצי.

אדיב דאוד: לדעתי חקיקה בנושא זה תתרום לתכנון בכל הארץ, ובמיוחד במגזר הערבי.

אדיב דאוד: מעבר למסקנות ולהמלצות הללו, אני ממליץ על הקמת צוות מעקב אחר הסיכומים וההמלצות הללו שיתכנס מדי 3 חודשים.

אדיב דאוד: לדעתי זה יתרום לקידום התכנון והבנייה ואיכות החיים במגזר הערבי.

אדיב דאוד: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה לאדריכל אדיב דאוד, היועץ המקצועי של ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לנצל את ההזדמנות להודות לך מקרב לב על העבודה הטובה והמקצועית, המקיפה והמעמיקה שעשית כשסייעת לוועדה בדיוניה עד כה.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: שמאי אסיף: אני לא מתכוון להתייחס לכל אחד מן הנושאים שהועלו כאן.

גאלב מג'אדלה: ניתנה כאן סקירה מצוינת שבהחלט עוזרת לכולנו, ותעזור גם לנו בהמשך הדרך.

גאלב מג'אדלה: ובכל זאת, כמה הערות וכמה דיווחים.

גאלב מג'אדלה: נאמר כאן בתחילה על-ידי היושב-ראש, שאנחנו רוצים למצוא פתרונות תוך זמן קצר, ושהדרך קצרה, ועוד מעט נפתור את הבעיות.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להיות קצת יותר ריאלי לגבי התחומים בהם אנו עוסקים ואולי קצת פחות פופולרי מאשר יכולתי להיות.

גאלב מג'אדלה: כבוד היושב-ראש, צריך להגיד באופן כללי, הנושא מחייב מירוץ למרחקים ארוכים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו צריכים להתמיד בעבודה מאומצת, אבל העבודה הזאת, כפי שאמר מר אדיב דאוד, מורכבת מאוד ומסובכת מאוד ומחייבת את הזמן שלה.

גאלב מג'אדלה: אני יודע שלפעמים אצה הדרך ואני יודע שהמצוקות קיימות.

גאלב מג'אדלה: אני מבין את כל הדברים שנאמרו כאן, אבל בל נשלה עצמנו שאפשר באמצעים הכי רבים שנעמיד לרשות העניין הזה לפתור את הבעיות מהיום למחר.

גאלב מג'אדלה: אחד הדברים המתחייבים כדי להאיץ את התהליך הוא המון שיתוף פעולה מצד הציבור במגזר הערבי.

גאלב מג'אדלה: אנחנו יושבים כאן בוועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת ומטבע הדברים אופי הדיון הוא שבאים לממשלה, ואני חלק ממנה, ומלקים אותה במקומות רבים מגיע לה.

גאלב מג'אדלה: טוב שמאיצים בנו, טוב שדוחקים בנו, תור שמאירים עינינו על כל מיני בעיות שקיימות.

גאלב מג'אדלה: זה חלק מהעניין וחלק חשוב מאוד, אני לא מבטל אותו, אבל יפה עשה היושב-ראש שהציג את הסימטריה של העניין.

גאלב מג'אדלה: יש שני צדדים למטבע, ואני רוצה לרגע להציג גם את הצד השני.

גאלב מג'אדלה: אדווח תיכף מה אנחנו עושים.

גאלב מג'אדלה: היה טוב לעשות עוד יותר, ותמיד טוב לעשות יותר, ואני מקווה שאנחנו נעשה עוד יותר בהמשך הדרך.

גאלב מג'אדלה: אבל יש כמה דברים שחשוב מאוד שהציבור יבין.

גאלב מג'אדלה: קודם כול, הציבור צריך לתת גיבוי לראשי הרשויות, שחלקם יושבים כאן אתנו, כדי שיוכלו לבצע את התפקיד לפעמים הלא פופולרי שלהם, כדי לבוא לתושבים שלהם ולומר: אל"ף, להתאפק – אני מתחבר למושג שהוטבע כאן על-ידי היושב-ראש – להתאפק בעניין של בנייה בלתי חוקית.

גאלב מג'אדלה: יש מבנים בלתי חוקיים קיימים, אבל אם יש תהליך ותוכנית המתאר בדרך וכבר נמצאת בתהליכי אישור, לא סביר – ויש הרבה דוגמאות, ואני לא אציג כאן דוגמאות ספציפיות, כל אחד יודע – שלמרות ששטחים מסוימים אינם מסומנים לבנייה בתוכנית מתאר, שהוסכמה גם על-ידי ראשי הרשויות עצמם, אנחנו מוצאים בהם בנייה חדשה בלתי חוקית.

גאלב מג'אדלה: בתהליך כזה אי אפשר להתקדם.

גאלב מג'אדלה: יש דוגמאות שבונים גם על תוואי כביש או על שטח המיועד לשטחי ציבור כבר בתוכנית החדשה.

גאלב מג'אדלה: אז בא אלינו ראש הרשות ואומר: אין ברירה, יש לנו בעיה, אי אפשר להחזיק את האנשים, אי אפשר למנוע מהם את הבנייה, לכן תשנו את תוכנית המתאר ותתאימו אותה למצב החדש.

גאלב מג'אדלה: זה יוצר תוכניות מתאר עוד פחות נורמליות, עוד פחות מתאימות, עוד פחות מאפשרות החזקה, עוד פחות מבטיחות איכות חיים, זה המצב.

גאלב מג'אדלה: כל פעם באים אלינו כדי לעשות את התהליכים האלה, ואחר-כך טוענים שהתוכניות לוקחות זמן רב.

גאלב מג'אדלה: לכן אנחנו אומרים: אנחנו נחתוך, אנחנו נחליט, אנחנו נשמע את כולם ויהיה שיתוף מלא.

גאלב מג'אדלה: דובר כאן הרבה על שיתוף הציבור.

גאלב מג'אדלה: יש שיתוף ציבור מלא, מדברים עם כולם, אבל ראשי הרשויות צריכים לקחת אחריות ולפעמים לנקוט צעדים לא פופולריים, והציבור – במידה והציבור שומע אותנו כרגע – צריך לתת להם גיבוי.

גאלב מג'אדלה: אחרת, לא נצליח לעבור את המשוכות הקשות הללו, על אף כל ההשתדלות של הממשלה לעשות את הדברים טוב יותר והשיפור, הלא מספיק.

גאלב מג'אדלה: כלומר, גם לגבות את ראשי הערים; גם לא לבצע דברים לא חוקיים, לפחות לא חדשים – יש היסטוריה מספיק ארוכה של בעיות קיימות בעניין זה; ודבר שלישי, להיכנס בפועל לביצוע.

גאלב מג'אדלה: כלומר, לקחת אחריות ולעשות מעשה.

גאלב מג'אדלה: לא מספיק לבוא לממשלה ולהגיד: תעשו תוכנית מתאר, תעשו זה, תעשו זה, תעשו זה, אלא ראשי הרשויות צריכים להיכנס ליוזמה.

גאלב מג'אדלה: אין מנוס, אף אחד לא יוכל להחליף את ראשי הרשויות בתפקידים שלהם בעשייה בשטח.

גאלב מג'אדלה: רבים עושים עבודה נפלאה, אבל גם בעניין הזה צריך להאיץ את התהליך ולעשות הרבה מעשה.

גאלב מג'אדלה: משרדי הממשלה, רובם ככולם מאוד-מאוד פתוחים היום לתת סיוע בנושאים האלה, ואני אפרט בהמשך.

גאלב מג'אדלה: עכשיו לכמה נושאים ספציפיים יותר.

גאלב מג'אדלה: קודם כול, הזכיר כאן כבוד היושב-ראש את תמ"א 35.

גאלב מג'אדלה: היא פתחה פתח רחב להרבה מאוד שיפורים, אך כמובן לא מספיק.

גאלב מג'אדלה: התוכנית אושרה כבר בסוף דצמבר 2005 ונכנסה לתוקף.

גאלב מג'אדלה: היא אפשרה הרבה מאוד תוכניות שלפני כן קשה היה מאוד להזיז אותן.

גאלב מג'אדלה: אני זוכר לפחות כרגע את איכסאל ואת אל שאגור ואת רהט כדוגמאות של תוכניות במגזר הערבי שהיו תקועות כי לא אישרו את תמ"א 35, אז אלה יתקדמו עכשיו וכבר עשו את המהלכים שלהן.

גאלב מג'אדלה: אבל גם באמירות היותר ספציפיות וגם באמירות היותר כלליות תמ"א 35 פותחת פתח רחב.

גאלב מג'אדלה: לדעתי היתה פריצת דרך חשובה בעצם אישורה, אבל מבחינתנו זה רק אבן דרך אחת.

גאלב מג'אדלה: תמ"א 35 מתעדכנת מדי 4 שנים.

גאלב מג'אדלה: בימים אלה אנחנו מתחילים בעדכון של תמ"א 35.

גאלב מג'אדלה: נשמח בהחלט לשמוע היזון חוזר מהשטח, שיאמרו לנו באילו מקומות יש עדיין בעיות שצריך לטפל בהן.

גאלב מג'אדלה: לגבי תוכניות המתאר המקומיות: אנחנו סופרים, מטבע הדברים, רק את הישובים המוכרים.

גאלב מג'אדלה: אל ההתיישבות הבלתי מוסדרת שאיננה עדיין בפורמציה של ישובים אתייחס בהמשך.

גאלב מג'אדלה: יש לנו 128 ישובים לא יהודיים.

גאלב מג'אדלה: עד סוף השנה 91 מתוך הישובים הללו ייכללו בתוך תוכנית העבודה שלנו.

גאלב מג'אדלה: אפרט עוד רגע מה קורה עם כל אחד מהם.

גאלב מג'אדלה: לשאר הישובים, היתרה בין 91 ו-128, יש תוכניות מאושרות עדכניות יחסית והבעיות בהם לא קריטיות כרגע.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נמשיך לבדוק ונקיף את כל 128 הישובים, אבל כרגע איתרנו 91 ישובים המחייבים טיפול ובהם אנו מטפלים.

גאלב מג'אדלה: מתוך 91 התוכניות הללו, ב-19 תוכניות הסתיים תהליך הטיפול – במחצית מהן הסתיים הטיפול בתוכנית אב ואין צורך לקדם את זה לתוכנית מתאר כיוון שהתכנון המפורט יכול לכסות את זה, וכך אנו עובדים בהסכמה ובתיאום מלא; ובמחצית האחרת הטיפול כבר הסתיים ואושרה תוכנית מתאר חדשה.

גאלב מג'אדלה: עכשיו אתה אומר את הדברים הכי חשובים.

גאלב מג'אדלה: ב-19 ישובים הסתיים כבר הטיפול?

שמאי אסיף: ב-19 הסתיים הטיפול.

שמאי אסיף: במחציתן אושרה תוכנית אב והגיעו למסקנה שיש די תוכניות מפורטות שמכסות היטב את שטחי הישוב ואין בעיה ולכן אפשר להתקדם.

שמאי אסיף: אין צורך להתקדם בתוכנית מתאר, לעשות תוכנית מתאר כוללת לכל הישוב, אלא לקדם את התוכניות המפורטות.

גאלב מג'אדלה: זה בראייה עד לשנת 2020?

שמאי אסיף: יעד האוכלוסייה שלנו הוא פורמלית שנת 2020.

שמאי אסיף: אם היינו מודדים פרוגרמטית את הדברים בצורה מסודרת נגיע לשנת 2030 או 2040.

שמאי אסיף: אבל זה ויכוח אחר.

שמאי אסיף: אני לא רוצה כרגע להיכנס אליו כי לא נשלים את הדיון.

שמאי אסיף: במחצית מהם אושרה בפועל, קיבלה תוקף תוכנית מתאר חדשה.

שמאי אסיף: 51 תוכניות מתאר נמצאות בהכנה.

שמאי אסיף: 34 נמצאות כבר בשלבי האישור הסטטוטורי, כלומר אנחנו מקווים שבמהלך 2006 יסתיים התכנון וניתן יהיה לתת תוקף לתוכניות.

שמאי אסיף: עשו כאן חשבונות, מה אירע מאז קום המדינה וכולי.

שמאי אסיף: זו משימה ענקית מונומנטלית.

שמאי אסיף: אם נצליח בה נעשה שינוי גדול.

שמאי אסיף: 8 תוכניות נמצאות בשלב הכנת תוכנית אב, והכנתן תושלם בשנה זו, ואז ייבדקו.

שמאי אסיף: במקרים אלה כנראה לא נצטרך להמשיך הלאה והתוכניות המפורטות ייתנו מענה.

שמאי אסיף: 13 הישובים הנותרים ייכנסו בהדרגה לתהליך בדיקה טרום תכנונית ולתכנון מתארי.

שמאי אסיף: זה יתרת 128 הישובים הלא יהודים שדיברנו עליהם קודם.

שמאי אסיף: הנושא הסטטוטורי מורכב מאוד, כפי שאתם יודעים – תהליך התנגדויות, תהליך של יציבות.

שמאי אסיף: בחלק מהמקרים התחלפו ראשי רשויות בדרך, בא ראש רשות חדש ומטבע הדברים, כפי שקורה בפוליטיקה, אומר: מה שראש הרשות הקודם עשה לחלוטין לא מתאים לי, הוא רצה את הישוב למזרח ואני רוצה אותו למערב.

שמאי אסיף: ואז לעתים מתחילים מהתחלה, או מסבירים לו שעדיף לא לשנות כי זה נוגע להרבה מאוד אנשים ויש הסכמות בכל זאת.

גאלב מג'אדלה: אתה צודק, לצערי הרב.

גאלב מג'אדלה: במקרה הזה מה עם הצד המקצועי שלכם כאחראים לתכנון?

גאלב מג'אדלה: איפה אתם?

גאלב מג'אדלה: למה אתם מאפשרים דברים כאלה?

גאלב מג'אדלה: למה ראש עירייה שנבחר מושך 4 תוכניות מפורטות ואומר: אני רוצה לבדוק אותן מחדש?

גאלב מג'אדלה: הרי הוא לא מהנדס או אדריכל.

גאלב מג'אדלה: אלה שעבדו לפניו לא בסדר?

גאלב מג'אדלה: כאן צריך התערבות מקצועית שלכם, להעמיד את איש הציבור הנבחר הזה, עם כל הכבוד, במקומו.

גאלב מג'אדלה: בג'ת נהרסו שני בתים כי ראש מועצה משך תוכנית מפורטת שהיתה בתהליך הפקדה.

גאלב מג'אדלה: הייתי קורא לשני האזרחים האלה שבתיהם נהרסו לתבוע את ראש המועצה הזה.

גאלב מג'אדלה: פעם אחת שראש מועצה ייכנס לבית סוהר, או ראש ועדה מחוזית שייכשל במילוי תפקידו יועמד לדין, או ראש ועדה מרחבית ייענש האמן לי, אז הדברים יתנהלו אחרת.

שמאי אסיף: קודם כול, אני מברך על האמירה ואני עומד מאחוריה.

שמאי אסיף: אנחנו נפעיל את הסמכות המקצועית שלנו במקרים המתאימים כדי להביא את הדברים לכלל תכליתיות רבה יותר.

שמאי אסיף: אבל כל משפט שלישי שנאמר כאן, גם על-ידי מר אדיב דאוד ואני מניח שגם ייאמר על-ידי אחרים, הוא על שיתוף הציבור: תשתפו את ראשי הרשויות, תעשו את זה בשיתוף פעולה.

שמאי אסיף: יש כאן מין איזון: אנחנו משתפים, אבל גם חותכים מקצועית.

שמאי אסיף: זו אמנות שצריך ליישם, ואנחנו משתכללים בה, וזה לא פשוט.

שמאי אסיף: זה בגדול בנושא תוכניות המתאר.

שמאי אסיף: צריך עכשיו להיכנס לשלב הבא.

שמאי אסיף: אחת הבעיות שעלינו עליהן – יהיה גל גדול של תוכניות מתאר אבל עד שמגיעים להיתר בנייה צריך תוכנית מפורטת, איחוד וחלוקה והפקעות והקצאות לצורכי ציבור וכן הלאה.

שמאי אסיף: את התוכניות הללו צריך לעשות והן לא בתחום ובסמכות הישירה של משרד הפנים אלא בסמכות הרשויות המקומיות, הן תפקידן באופן מסורתי ועל-פי החוק.

שמאי אסיף: הרשויות המקומיות עצמן צריכות ליזום את התוכניות הללו, ורבות מהן אכן יוזמות תוכניות כאלה, ותוכניות מצוינות.

שמאי אסיף: הבנו שאנחנו מתקדמים לקראת משבר בנושא הזה ונצטרך משאבים וסיוע מקצועי בפיתוח תוכניות מפורטות על-פי תוכניות המתאר המתגבשות.

שמאי אסיף: אגב, אמרנו מראש, בניגוד למדיניות שהיתה נקוטה בעבר, גם אם ישוב מקדם תוכניות מתאר נאפשר ונעודד מאוד במקביל לקדם את התוכניות המפורטות.

שמאי אסיף: בעבר התפיסה היתה שיש לחכות עד לאישור תוכנית המתאר ורק אז יאושרו התוכניות המפורטות.

שמאי אסיף: שברנו את הטאבו הזה.

שמאי אסיף: העברתי הנחיה חד-משמעית: אפשר לקדם תוכניות מפורטות גם תוך כדי התהליך.

גאלב מג'אדלה: זה צעד חשוב מאוד.

שמאי אסיף: הגענו למסקנה שמוכרחים לסייע כדי לקדם את התכנון המפורט.

שמאי אסיף: באנו בעניין זה למשרד ראש הממשלה וביקשנו למצוא דרך לתקצב את הסיוע הזה.

שמאי אסיף: ואכן בתוכנית הארבע-שנתית (2006-2010) - - -

אהוד יוסטמן: הלוואי ויכולתי לקצר את המועדים.

שמאי אסיף: אנחנו רצים למרחקים ארוכים.

שמאי אסיף: 4 שנים זה שום דבר בשבילנו.

שמאי אסיף: באנו למשרד ראש הממשלה, ומשרד ראש הממשלה הכניס בתוך התקציב הארבע-שנתי תקציב מיועד לנושא זה.

שמאי אסיף: אין עדיין סיכומים אחרונים.

שמאי אסיף: זה אמור להגיע בקרוב לאישור הממשלה, בישיבה הקרובה של ועדת השרים בעניין המגזר הלא יהודי.

שמאי אסיף: דאגנו שיהיה נתח כספי כלשהו על מנת לקדם את התוכניות המפורטות.

גאלב מג'אדלה: מה הצרכים שלכם ומה הנכונות של הממשלה למלא אחר הצרכים הללו?

גאלב מג'אדלה: אולי נוכל לסייע לכם.

גאלב מג'אדלה: ייאמר לזכותו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה שהרעיון התחיל אצלו.

גאלב מג'אדלה: בדיון שקיימנו שמע את הבעיה על חריפותה ואמר שהוא מוכן לסייע למשרד הפנים בתקציב חריג ומיוחד כדי להתגבר על בעיות התכנון.

גאלב מג'אדלה: תאמר לנו, לא בהכרח עכשיו, מה הצרכים שלכם כדי שתוכלו לעמוד במשימה הזאת ומה הם מציעים, אולי נוכל לסייע.

שמאי אסיף: מעבר לבעיית התקציב, ולפי דעתי ההיקפים פחות או יותר ניתנו – אין לי כרגע את המספרים, הם עדיין בדיון – הבעיה היא איך להפעיל את התקציבים האלה.

שמאי אסיף: אחת הדרכים היא לעשות את זה באמצעות הרשויות המקומיות.

שמאי אסיף: הניסיון שלנו מראה שהרשויות המקומיות, בגלל מצבן התקציבי, כאשר מעבירים להן תקציבי תכנון התקציבים הללו נעלמים בתוך החור השחור המסורתי שקיים בהרבה מאוד מקומות ברשויות המקומיות, ובעיקר בסקטור הערבי, ואנחנו מכירים את זה.

שמאי אסיף: חלק גדול מהרשויות המקומיות נמצאות בתוכניות הבראה והנושא הזה מורכב.

שמאי אסיף: בעיה שנייה, לא לכל הרשויות המקומיות יש בשלב זה יכולות טכניות מספיקות כדי ליזום ולקדם תכנון מהסוג הזה.

שמאי אסיף: הן בהחלט היו שמחות לקבל סיוע ממשלתי.

שמאי אסיף: מי שאחראי לנושא הזה במסגרת הממשלתית הוא משרד הבינוי והשיכון.

שמאי אסיף: לכן ביקשנו לנתב את התקציב לתכנון המפורט אל משרד הבינוי והשיכון.

שמאי אסיף: לצערי אין כאן נציג של משרד הבינוי והשיכון.

שמאי אסיף: אני יודע שמנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, מר שמואל אבואב, שרבים מכם מכירים והוא בקשר הדוק אתכם, לקח על עצמו את הנושא ויש שם צוותים שמקדמים תכנון.

שמאי אסיף: יש ועדת היגוי משותפת לנו ולהם כדי לקדם את התכנון המפורט.

שמאי אסיף: חשוב מאוד שראשי רשויות, או כל גורם אחר שמרגיש צורך בסיוע הזה, ייצור קשר ישיר עם משרד הבינוי והשיכון וינסה למנף את התהליך הזה.

שמאי אסיף: אנחנו מוכנים לרכז את העניין ושהדברים יעברו באמצעותנו, אבל בהחלט חשוב שזה ייעשה בדרך הזאת, כי בעיני זאת הדרך היעילה.

שמאי אסיף: משרד הבינוי והשיכון מצויד לא רק ביכולות לקדם תכנון מפורט, אלא מצויד גם ביכולות בבוא הזמן לפעול כאשר צריך לפתח תשתיות, וזה מצריך הוצאות כספיות עוד גדולות יותר.

שמאי אסיף: לכן כדאי מאוד להתחבר אל המערכת הזאת.

שמאי אסיף: דבר נוסף, שכבר ציינתי כאן אבל אני רוצה לסיכום להגיד שוב, וכיוון שהנושא המוניציפלי עלה אני רוצה להדגיש.

שמאי אסיף: קודם כול, אני לא יודע בדיוק אם לצערי או לשמחתי, התפקיד שלי במשרד הפנים לא כולל את הנושא המוניציפלי.

שמאי אסיף: לכן אני לא רוצה להשיב על טענות שעלו כאן, שוועדות גבולות כאלה או אחרות לא עשו עבודתן טוב מספיק.

שמאי אסיף: בסך הכול ועדת גבולות זה פורום שמנסה לאזן בין כל מיני שיקולים ועושה עבודתו.

שמאי אסיף: אם יש טענות כלפי העבודה הזאת, הטענות צריכות להיות מועברות לשר הפנים האחראי על התהליך הזה ולא אלי.

שמאי אסיף: אבל מבחינתנו עשינו צעד מאוד-מאוד מרכזי וחשוב, ואני רוצה להדגיש אותו.

שמאי אסיף: הוצאנו הנחיה – למעשה שר הפנים הקודם חתם עליה – שאין להתנות תכנון ואישור של תוכנית מתאר בשינוי גבולות מוניציפליים.

שמאי אסיף: הנושא הזה מעורר כעס רב במועצות האזוריות שמקיפות את הישובים הערבים.

שמאי אסיף: המשמעות היא שכביכול רשות מקומית אחת מתכננת על שטחים של רשות אחרת וזה כביכול בלתי נסבל.

שמאי אסיף: אנחנו אומרים: התכנון הוא המוביל.

שמאי אסיף: כיוון שבכל מקרה המועצות האזוריות סוגרות את כל הישובים העירוניים, והישובים הערביים ביניהם, ולא רק ישובים עירוניים אלא גם ישובים אחרים שלא כלולים במועצה האזורית, סוגרים אותם למעשה בלי להשאיר מרווחים, לכן אין מה לעשות אלא, אם צריך להוסיף שטח לישוב הערבי – וברוב המקרים צריך להוסיף שטח – אין ספק שהפיתוח צריך להיעשות על חשבון המועצה האזורית.

שמאי אסיף: לכן אי אפשר להגביל את תוכנית המתאר לתחום המוניציפלי הקיים וצריך לתכנן מעבר לזה.

שמאי אסיף: אמרנו שהתכנון הוא המוביל.

שמאי אסיף: ההנחיה הזאת יצאה, וקיימת, וטוב שנדע אותה כולנו, שאפשר לתכנן.

שמאי אסיף: אם המועצות האזוריות צועקות, תמיד נכון וטוב לבוא במשא ומתן מראש ולעשות את זה בהסכמה.

שמאי אסיף: במקומות אחדים זה הולך, במקומות אחרים זה קשה יותר ואנחנו נעזור.

ריאן כאמל: בפועל זה הלך?

שמאי אסיף: כן, יש דוגמאות מוצלחות.

שמאי אסיף: כבוד היושב-ראש הציג את הדוגמה במנשה למשל, שם זה הלך.

ריאן כאמל: זה בגלל קיבוץ מנשה, לא בגלל החוק.

ריאן כאמל: בפועל לא ראינו שזה תרם משהו עד כה.

ריאן כאמל: יש כל מיני תוכניות ואז בא "האפוטרופוס", ראש המועצה האזורית, ועוצר אותן.

ריאן כאמל: הכוח שלו רב יותר מהכוח של החוק.

שמאי אסיף: אתם מכירים את המערכות, כיצד מגייסים בוועדה המחוזית רוב כזה או אחר.

שמאי אסיף: כאשר מובאת תוכנית רחבה יותר מהתחום המוניציפלי לפעמים היא נדחית או נדרשים בה תיקונים בגלל לחץ כזה או אחר או בגלל עמדה כזאת או אחרת שמציג ראש רשות כזה אחר.

שמאי אסיף: זה נכון.

שמאי אסיף: זאת הזירה בה צריך להתמודד.

שמאי אסיף: מה אני מביא אל תוך העניין הזה?

שמאי אסיף: אני מביא החלטה של שר, שמחייבת לפחות את הממונה על המחוז ואת מתכנן המחוז, שזה שתי אצבעות, החלטה של שר האומרת: לא להתנות את המשך קידום התוכנית בשינוי גבולות מוניציפליים.

שמאי אסיף: אתם צריכים להתמודד עם העניין הזה אבל אני נותן לכם את זה ביד, שתדעו את זה ותגידו: זה המצב, כך אמר מנהל מינהל התכנון.

שמאי אסיף: זה מוקלט ואפשר לצטט את פרוטוקול הישיבה.

שמאי אסיף: זה מה שאני מוסיף בעניין הזה.

שמאי אסיף: כאשר אני מדבר על משרד הבינוי והשיכון יש בזה אלמנט נוסף, ומר אדיב דאוד דיבר עליו.

שמאי אסיף: הוא אמר: השיכון הציבורי בשנות השמונים נכשל בגלל פרויקט מסוים בטירה שלא הצליח.

שמאי אסיף: זה מזל רע מאוד, כי אין לי ספק שהעיקרון של פיתוח שיכון ציבורי במגזר הערבי, על כל המשמעויות שלו – ואני יכול לדבר על זה בהרחבה, אני לא רוצה לפרט כרגע – מחויב המציאות.

שמאי אסיף: צריך לקדם אותו ולהאיץ את התהליך.

שמאי אסיף: הבנייה רק על קרקע פרטית ורק בחלוקה משפחתית מסורתית לא תאפשר לעולם לרשויות לספק את הדיור, השירותים ואיכות החיים הדרושים על מנת להפוך את הישובים האלה לישובים מודרניים שניתן לגדל בהם ילדים כפי שצריך.

אדיב דאוד: לכן ציינתי את הצלחת הניסיון בנצרת.

שמאי אסיף: לפי דעתי אנחנו עומדים היום בפתח עידן של תנופה חדשה, עם רעיונות חדשים ויפים מאוד – ודיבר על כך מנכ"ל משרד הפנים כאשר היה כאן – איך לקדם את השיכון הציבורי.

שמאי אסיף: לכן החבירה עם משרד הבינוי והשיכון חשובה מאוד.

שמאי אסיף: אני רוצה להגיד עוד כמה דברים על ההתיישבות הבדואית בדרום.

שמאי אסיף: זה נושא כאוב, מסובך ומורכב.

שמאי אסיף: לא אכנס לכל הרזים שבתוכו.

שמאי אסיף: לצערי הוא נמצא במקום אחר ושונה מהמקום של ההתיישבות במרכז, בחיפה ובצפון, מקום אחר לחלוטין.

שמאי אסיף: אבל אנחנו עסקנו בעניין הזה.

שמאי אסיף: מעבר לפרטים שהציג כאן מר אדיב דאוד אני רוצה לומר עוד כמה דברים.

שמאי אסיף: קודם כול, תוכנית המתאר המחוזית החלקית, תמ"מ 4/14/23, שמכונה גם מטרופולין באר-שבע, שכוללת את כל אזור ההתיישבות הבדואית, 95%-98% מהאוכלוסייה הבדואית נמצאת בתוך תחום התוכנית הזאת, למעשה עושה צעד ראשון וחשוב ופורצת דרך כדי להבטיח את הסדרת התיישבות הבדואים.

שמאי אסיף: התוכנית הזאת בינתיים כבר אושרה על-ידי הוועדה המחוזית ותגיע למועצה הארצית בקרוב ותופקד להתנגדויות ואז כולם יוכלו להגיב עליה בצורה מסודרת ונוכל לקדם אותה.

שמאי אסיף: אבל מעבר לפריצת הדרך באותה תוכנית, שאני לא רוצה לפרט כרגע, אנחנו בפועל מקדמים במקביל, ושוב, מבלי להמתין, תוכניות לישובים נוספים.

שמאי אסיף: אנחנו מקדמים בהדרגה ישובים נוספים.

שמאי אסיף: מעבר ל-7 הישובים הקיימים ו-9 ישובים נוספים חדשים שבעצם כבר מאושרים (אבו בסמע), נצטרפו בחודשים האחרונים עוד שני ישובים נוספים: מולדה ואל סייד.

שמאי אסיף: רק בשבוע שעבר אושרו להפקדה בוועדת המשנה של המועצה הארצית – וזה יגיע למועצה הארצית בחודש מרס – שני ישובים נוספים: אל פורעה (בסמוך לערד, מזרחית לכסיפה) ואבו תלול (דרומית לכביש 25 ומזרחית לשגב שלום).

שמאי אסיף: בתהליך הזה אנחנו מנסים, לפחות תכנונית, להתקדם.

שמאי אסיף: נכון, הביצוע לא מתקדם בקצב מספיק מהיר.

שמאי אסיף: יש הרבה ישובים שהתכנון שלהם התקדם אבל הביצוע עדיין לוקה בחסר, פרט לתראבין א-סאנע שבהחלט מתקדם מבחינה תכנונית.

שמאי אסיף: יש עוד הרבה ישובים בקנה שצריך לקדם אותם.

שמאי אסיף: אחת הבעיות הגדולות היא תביעות הבעלות והסדרי הקרקע, שעדיין לא מוסדרים, ועל כך צריך לשים דגש רב מאוד.

שמאי אסיף: אני לא רוצה להיכנס לעניין הזה.

שמאי אסיף: בכל אופן, גם בנושא הזה יש עשייה, גם פריצת דרך מחשבתית בתפיסה וגם קידום של מספר לא מבוטל של תוכניות בפועל.

שמאי אסיף: עוד הערה אחת על דבר בו לדעתי לא עשינו מספיק – הערים המעורבות, ובעיקר רמלה לוד.

שמאי אסיף: בנושא זה אנחנו צריכים לעשות יותר ולא התפנינו לעסוק בו מספיק.

שמאי אסיף: בין הערים המעורבות רמלה ולוד הן דוגמה לישוב עם בעיה קריטית, וזה נכון במידה מסוימת גם בעכו.

שמאי אסיף: במקומות אחרים: אנחנו עושים היום תוכנית מתאר חדשה בחיפה ונושא האוכלוסייה המעורבת בעיר בהחלט יבוא בחשבון, וגם באזור נצרת וסביבתה.

שמאי אסיף: בזמנו ניסינו לקדם ראייה כוללת של כל אזור נצרת, כי בכל זאת מדובר על מקבץ גדול מאוד של ערים, עם הרבה מאוד בעיות בתפר בין הישובים, וחלק מזה מצא ביטוי גם בבעיות מוניציפליות ובבעיות של שיתוף פעולה.

שמאי אסיף: לצערנו, למרות המאמץ הגדול שעשינו, המאמץ עלה על שרטון, דווקא בהתנגדות של הישובים הערביים, ולכן בשלב מסוים הופסק התכנון.

שמאי אסיף: אולי נחדש אותו.

שמאי אסיף: אנחנו בודקים עוד את הנושא הזה של ראייה כוללת.

שמאי אסיף: לסיכום, אני רוצה לחזור ולומר, אמרתי את זה בהתחלה וזה הדבר הכי חשוב – שיתוף הפעולה הוא דו-צדדי.

שמאי אסיף: זה לא רק עניין של לחץ על הממשלה.

שמאי אסיף: זה גם לחץ על הממשלה, ואין לי בעיה עם זה.

שמאי אסיף: אני אומר לכל ראש רשות ולכל גורם שעוסק בעניין הזה: תשטחו את הבעיות, אנחנו ננסה לפתור אותן עד כמה שאפשר.

שמאי אסיף: יש שיתוף פעולה מצוין עם המחוזות היום, מתכנני המחוזות מאוד-מאוד מחוברים לנושא ומסייעים מאוד.

שמאי אסיף: רק לאחרונה עשינו סבב דיונים מקיף מאוד במחוז צפון בעניין זה.

שמאי אסיף: מר אלכס שפול נמצא כאן וצבר הבעיות העיקרי נמצא במחוז שלו, אבל כמובן גם למחוז חיפה וגם למחוז מרכז יש נתחים חשובים, וכמובן מחוז דרום שדיברנו על הבעיות המיוחדות שלו.

שמאי אסיף: אך יש כאן אבל.

שמאי אסיף: כדי להגיע לתוצאות אנחנו חייבים לקבל שיתוף פעולה.

שמאי אסיף: אם לא נקבל את שיתוף הפעולה, שאומר גם לקיחת אחריות – אני אומר תמיד שמנהיגות היא דו-צדדית.

שמאי אסיף: גם לבוא לשלטונות ולהיות מסוגל להשיג אצל השלטון בממשלה, אבל גם לחזור חזרה לאזרח ולאוכלוסייה ולהגיד: עד כאן, עכשיו צריך בעניין הזה להתאפק, לאפשר את ההפקעות, לשלם את הארנונה, לעשות את כל הדברים הטובים והיפים שצריך לעשות כדי להתקדם.

שמאי אסיף: אחרת, העניין הזה נדון לכישלון מראש.

גאלב מג'אדלה: לא התייחסת להצעה שהצעתי, שמחייבת מנהיגות של שני הצדדים ויש בה התאפקות.

גאלב מג'אדלה: הבוקר ביקשתי את חוות-דעת היועצת המשפטית של הוועדה על ההצעה שלי.

גאלב מג'אדלה: אם אנחנו רוצים לשדר מסר אמיתי וכולל על שילוב ידיים בין רשויות הממשלה על כל גווניהן ובין האזרח, המיוצג על-ידי ראשי הרשויות המקומיות, צריך לקבוע לוח זמנים של שנה במהלכו לא בונים בנייה בלתי מורשית ובמקביל מקפיאים את כל ההליכים ונכנסים לתכנון אגרסיבי, עם תקציבים גדולים כדי לצמצם את הפער החמור הקיים היום ולעבור למצב נורמלי יותר.

גאלב מג'אדלה: אני רואה את מר אלכס שפול מתחיל להתכונן כי הוא יצטרך לעבוד קשה.

גאלב מג'אדלה: ראשי הרשויות אמרו לי: אין דרך אחרת, כולנו מוכרחים להיכנס לאחריות כוללת וללכת למהלך כזה.

גאלב מג'אדלה: שנה של עבודה קשה בוועדות המחוזיות ובוועדות המרחביות, עבודה שלכם והקצאת תקציבים על-ידי הממשלה, ובמקביל לא רק התאפקות אלא עצירה מוחלטת של בנייה בלתי מורשית, בתקווה שהאזרח יידע שבסוף השנה הזאת יהיה לו מצב חדש, טוב יותר, ולכן יתאפק.

גאלב מג'אדלה: לא שמעתי התייחסותך למהלך הזה.

שמאי אסיף: מה זה אומר?

שמאי אסיף: אם אתה לא אומר את זה ואני לא אומר את זה אז מותר לבנות בנייה בלתי חוקית?

שמאי אסיף: זה מה שאתה אומר לנו?

שמאי אסיף: איך זה יכול לעבוד?

שמאי אסיף: זה דבר שלא ניתן לעשותו.

שמאי אסיף: זה מה שאנחנו אומרים.

שמאי אסיף: אבל אתן לך תשובה.

גאלב מג'אדלה: אל תפרש את הדברים שלי כראות עיניך.

גאלב מג'אדלה: אני מבהיר.

גאלב מג'אדלה: יש אמנות ויש הסכמות.

גאלב מג'אדלה: עזוב אותי מהמילים הללו.

גאלב מג'אדלה: שני הצדדים – הן הרשויות המקומיות, שמייצגות את האזרח, שהן חלק מן השלטון המקומי, והן אתם כחלק מן הממשלה – כל המערכות, כל הפקחים לא ייתנו לאזרח לבנות בנייה בלתי מורשית בשנה הזאת, ובמקביל הממשלה תתן תקציבים ומערכת התכנון תפעל יום ולילה כדי שבלוח זמנים של שנה נוכל לצמצם ב-90% או 80% את עבירות הבנייה שנובעות מהמצב האבסורדי הנוכחי.

גאלב מג'אדלה: שני הצדדים צריכים להחליט החלטה אמיצה.

גאלב מג'אדלה: מה אתה אומר כאיש מקצוע על המהלך הזה, שיכול לפתור לנו בעיות רבות?

גאלב מג'אדלה: חשוב לי מאוד לשמוע את התשובה שלך, ואתה יודע את זה.

גאלב מג'אדלה: אני אומר את זה מתוך הערכה אליך.

אחמד דבח: לא רוצים שאנשים יבנו ללא היתר אבל במשך עשרים שנים אנשים ראו שאין להם אפשרות לבנות באופן חוקי ולא היה אור בקצה המנהרה, אפילו רמז שבעיותיהם ייפתרו תוך עשרים שנים.

שמאי אסיף: הצגתי כאן את מצב העניינים.

שמאי אסיף: אמרתי מה סדר היום שלנו לגבי התוכניות בהן אנו עוסקים.

שמאי אסיף: את הצד הזה של העסקה אנחנו מקיימים.

שמאי אסיף: מה זה תוכנית מאושרת?

שמאי אסיף: אם יש לנו 30 ישובים שבהם בהסכמה עם הישוב אין צורך לעשות תוכנית מתאר חדשה וצריך רק לעשות תוכניות מפורטות, והרשות היא האחראית לעשות תוכניות מפורטות, כולל איחוד וחלוקה וכולי, אז אנחנו את הצד שלנו בעניין הזה ממלאים.

שמאי אסיף: אם זה עסקה, בבקשה, מכיוון שאנחנו מקיימים את החלק שלנו ואומרים מה אנו מתכוונים לעשות עד סוף השנה אז שמהיום המגזר הערבי יגיד אותו דבר.

אברהים אבו ראס: מהיום והלאה.

אברהים אבו ראס: כלומר התחלתם היום מחדש ולא לקחתם בחשבון את מה שעבר, תוכניות שיושבות 20 שנה בוועדה המחוזית.

שמאי אסיף: דיברתי כאן על 19 תוכניות שנגמרו.

שמאי אסיף: לגבי ה-19 האלה אפשר לסגור את העניין?

שמאי אסיף: זה סגור.

שמאי אסיף: ב-19 האלה לא בונים בנייה בלתי חוקית.

שמאי אסיף: 51 התוכניות הנותרות, שמתוכן 34 אנחנו מצפים לסיים עד סוף השנה, ייכנסו לעניין?

שמאי אסיף: בקיצור, אנחנו עושים את כל המאמצים, וכל השאר הן רשויות בהן לא איתרנו דחיפות כי יש בהן תוכניות במצב טוב יחסית.

שמאי אסיף: את החלק שלנו ב"דיל" הזה, אם זה "דיל", אם בכלל יש לנו יכולת לעשות הסכם כזה – לך אין סמכות ולי אין סמכות, אבל לא חשוב.

שמאי אסיף: יביאו את היועץ המשפטי לממשלה שיאמר אם יש לנו סמכות.

גאלב מג'אדלה: זה לא עניין של סמכות, אלא מסר שאנחנו רוצים לשדר לציבור.

גאלב מג'אדלה: שמאי אסיף: המסר שלנו, שאנחנו עושים הכול כדי לסיים בלוח הזמנים הקצר ביותר, רוב רובו עוד השנה, את התכנון המתארי במגזר הערבי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: היושב-ראש נתן לך דוגמאות וציפה לאומץ-לב.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא שמענו תגובה על הדוגמאות מנצרת, על בית ההבראה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני מכיר את המקום.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אגב, אני בן המקום, אני בן כפר כנא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: לא יעלה על הדעת שאי בתוך העיר נצרת יהיה שייך לנצרת עילית, כמו שלא יעלה על הדעת שאזור התעשייה של כפר כנא ומשהד, דרך האוויר, בלי שום שייכות גיאוגרפית יהיה שייך לנצרת עילית.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: בעניינים האלה לא שמענו תגובה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מה העמדה שלך?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם תעשו דבר מה בעניין הזה?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גורמים לכך שיקולים פוליטיים זרים.

שמאי אסיף: דווקא בנושא זה כן הגבתי.

שמאי אסיף: אמרתי שהתחום המוניציפלי, של שינוי הגבולות וכולי, יש פרוצדורה בחוק איך לעשותו והוא לא באחריות התכנון בכלל.

שמאי אסיף: זה מה שאני יודע להגיד.

שמאי אסיף: אני לא מכיר את הנושא הספציפי ולכן אני לא יכול להגיב עליו, צר לי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: מעבר לזה, אמרת שיש תוכנית מטרופולינית לאזור נצרת ושדווקא ראשי הרשויות הערביות לא רצו לשתף פעולה.

שמאי אסיף: אני לא יודע אם דווקא הם, אבל גם הם.

שמאי אסיף: היתה בעיה כלשהי.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: האם התכנון הזה היה פותר את הבעיות של נצרת?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הרי מדובר על התכנון בנצרת ובמטרופולין נצרת.

שמאי אסיף: יכול בהחלט להיות.

שמאי אסיף: אני לא יודע.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: יושב כאן ראש עיריית נצרת ואומר לך שזה לא היה פותר.

ראמז ג'ראיסי: התשובה היא לא.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אז בוודאי התנגדו לה, היו חייבים לעצור את התוכנית המטרופולינית.

שמאי אסיף: בסדר, עצרו.

שמאי אסיף: היו"ר ר'אלב מג'אדלה: היות והסכמנו כולנו שבנגב הבעיה הסבוכה ביותר, זה האזור הכי מורכב והכי בעייתי בגלל שאין שם הסדר קרקעות, הייתי מבקש ממר אברהים אבו סביח וממר פייסל אלהוזייל לומר בקצרה כמה מילים, ואחר-כך נעבור ללוד ורמלה ונשמע את מר ערפאת אסמעיל משתי"ל.

שמאי אסיף: יש כאן כמה ראשי רשויות שמכבדים אותנו בהשתתפותם ואני באמת רוצה לשמוע אותם כי אני יודע שיש שינוי גדול בקרב ראשי רשויות בחמש השנים האחרונות, של אחריות שראשי רשויות לוקחים על עצמם, כי יודעים שבריחה מהבעיה ודחיית תוכנית מתאר רק יחריפו את הבעיה ולא יפתרו אותה.

שמאי אסיף: אני שמח שהם הגיעו למסקנה הזאת.

זיאד זידאן: יש נושא אחד שאף אחד לא דיבר עליו, וזה הכי חשוב, בעניין הבנייה הבלתי חוקית.

זיאד זידאן: כאשר אתם מתכננים - - -

שמאי אסיף: לא אתם.

שמאי אסיף: אנחנו מתכננים, יחד אתכם.

זיאד זידאן: אני לא ראש מועצה אלא אזרח.

זיאד זידאן: כפי שאני מבין, אתם מתכוונים להרחיב את תוכנית המתאר, אך זה צריך להיעשות באופו צודק ושוויוני.

זיאד זידאן: יש חלקות מהן אתם לוקחים 38% או 40% ואילו מחלקות אחרות לוקחים רק 5%.

זיאד זידאן: זה קשור למידת הקשר שיש לאזרח עם מהנדס הוועדה או אם האזרח משלם כסף מהצד.

זיאד זידאן: אני אחראי לכל מילה שאני אומר.

זיאד זידאן: אולי לא הייתי צריך להגיד את זה.

זיאד זידאן: הגשתי תלונה.

גאלב מג'אדלה: היות וזה נושא פרטי ויש התכתבות בנושא זה - - -

זיאד זידאן: זה לא פרטי.

זיאד זידאן: זה קורה בכל כפר.

זיאד זידאן: יש חלקות מהן מפקיעים 38% וחלקות אחרות מהן מפקיעים 5%.

זיאד זידאן: כיצד זה יתכן?

זיאד זידאן: זה לא צודק.

קריאה: יש לזה פתרון תכנוני – טבלת איזון.

זיאד זידאן: אין איזון.

זיאד זידאן: איזון זה כללית, אבל כאשר מדובר בחלקה פרטית זה לא יכול להיות.

זיאד זידאן: כאשר אתה ראש מועצה אתה לוקח מהאדמה שלך 5% ואילו ממני כאזרח אתה לוקח 38%?

זיאד זידאן: זה לא יתכן.

גאלב מג'אדלה: זה לא צדק וצריך לטפל בזה.

גאלב מג'אדלה: אני מציע שתכתוב למר שמאי אסיף מכתב בעניין זה.

אברהים אבו סביח: אני מודה לכולם.

אברהים אבו סביח: כפי שאמר יושב-ראש הוועדה, הבעיה בנגב היא הבעיה של כל המדינה מכיוון שהנושא הוזנח לאורך כל הדרך.

אברהים אבו סביח: אני שמח מאוד שנמצא אתנו מר שמאי אסיף, שאני מכיר מקרוב ויודע את דעותיו, אבל לא כל מה שהוא רוצה יוכל ליישם, על אף שאתו ראינו התקדמות גדולה בנגב.

אברהים אבו סביח: צורם לי שצמד אחד כולם רוצים לפתור את הבעיה, אך מצד שני לאזרח המסכן, שלא פתרו לו את הבעיה במשך חמישים שנה, הורסים גם בית שהוא בונה בצורה ארעית, לא בצורה קבועה.

אברהים אבו סביח: אין לו ברירה אחרת אלא לבנות כי אנחנו חיים ומתרבים.

אברהים אבו סביח: יש כוונות טובות לפתור את הבעיה אך צריכה להיות גם כוונה טובה, מצד שני, להקפיא את ההריסות.

אברהים אבו סביח: לא יתכן שיש רשות מבצעת של הריסה ואין רשות שמתכננת.

אברהים אבו סביח: קודם כול שיהיה תכנון ואחר-כך נגיע להריסה.

אברהים אבו סביח: חוק התכנון והבנייה, על פיו מחייבים אותו אדם להרוס את ביתו, מדבר קודם כול על תכנון ורק אחר-כך על בנייה.

אברהים אבו סביח: השלב הראשון של התכנון לא קיים, ודיברנו על זה כבר פעמים רבות.

אברהים אבו סביח: חשוב מאוד שהנושא הזה ייפתר, שלא תהיה הריסה במגזר הבדואי בדרום עד שיהיה פתרון תכנוני לכל האנשים, שכל אחד יוכל מחר לרכוש חלקה או לקבל חלקה על מנת לבנות ביתו בצורה חוקית ומסודרת.

אברהים אבו סביח: זה חשוב מאוד.

אברהים אבו סביח: הערה אחרונה לחברי מר אדיב דאוד.

אברהים אבו סביח: הנתונים שהצגת על הנגב לא משקפים את המציאות.

אברהים אבו סביח: זה לא בעיה שלך, לקחת את הנתונים ממאגר מסוים.

אברהים אבו סביח: מהנתונים על גודל האוכלוסייה בישובים הקיימים עליך להוריד כ-40%, שהם תושבים השייכים לישובים לא מוכרים.

אברהים אבו סביח: כדי להשתתף בבחירות אנשים רבים רשמו את משפחותיהם מחוץ לישובם.

אברהים אבו סביח: בפועל הם גרים בישובים לא מוכרים אך רשומים בישוב מוכר.

אברהים אבו סביח: לכן הפתרון צריך להינתן גם ל-40% האלה שבפועל גרים בישובים לא מוכרים.

פייסל אלהוזייל: בשל קוצר הזמן אוותר על דברי הברכה.

פייסל אלהוזייל: מר אדיב דאוד הציג תיאור מצב במצגת ובסיכום.

פייסל אלהוזייל: לצערי הרב אין המלצות.

פייסל אלהוזייל: לגבי הבדואים בנגב – תמשיך להיות בנייה בלתי חוקית, לא יעזור כלום לאף אחד, אסור "למרוח" אף אחד.

פייסל אלהוזייל: מי שאשם זה לא הבדואים, אלא מדינת ישראל, כי אין תכנון.

פייסל אלהוזייל: אם אני רוצה למצוא דיור למשפחתי הקטנה המצומצמת – ב-1974 באנו לרהט יחד עם אבא שלי וחיינו בבית אחד 9 ילדים.

פייסל אלהוזייל: אני ואחי זקוקים ל-9 בתים.

פייסל אלהוזייל: היום אני מחפש בתים.

פייסל אלהוזייל: אז אתם שואלים למה יש בנייה בלתי חוקית?

פייסל אלהוזייל: כי אין תכנון.

פייסל אלהוזייל: למה אין הכרה בישובים של הבדואים?

פייסל אלהוזייל: עכשיו כל אנשי הימין הקיצוני באים ומטיילים בישובי הבדואים וחושבים שעל גב הבדואים יוכלו לקבל קולות.

פייסל אלהוזייל: אף בדואי לא גר בחצי מטר של אדמת יהודים.

פייסל אלהוזייל: להיפך, היהודים גרים באדמת הבדואים.

פייסל אלהוזייל: וזה לא עניין של מתן אמון.

פייסל אלהוזייל: יש צרכים במציאות וצריך לתת להם מענה.

פייסל אלהוזייל: נאמר כאן שצריך לפעול בנחישות.

פייסל אלהוזייל: הרי ממשלת ישראל היא שביצעה לאחרונה את הפינוי מגוש קטיף.

פייסל אלהוזייל: למה לא יקחו את הבדואים כפרויקט כזה?

פייסל אלהוזייל: אני יושב בישיבות תכנון ורואה את התכנון המטרופוליני שם.

פייסל אלהוזייל: אנחנו בכלל דבר משני.

פייסל אלהוזייל: לבוא ולנטוע עצים זה דבר מקודש, קרן קיימת זה דבר מבורך, אבל לזרוק את האנשים החוצה זה בסדר?

פייסל אלהוזייל: מה אתם רוצים?

פייסל אלהוזייל: יושבים כאן אנשים רבים.

פייסל אלהוזייל: האם הייתי יכול לדרוש מכם שאף אחד מכם לא יאכל?

פייסל אלהוזייל: זה מה שמבקשים כאשר אומרים לנו לא לבנות.

פייסל אלהוזייל: האם מישהו מכם היה יכול להחזיק מעמד מבלי לאכול יום שלם?

פייסל אלהוזייל: זו המציאות שאנו חיים בה, זו לא מציאות של תכנון.

פייסל אלהוזייל: האוכלוסייה הבדואית בשנת 1952 מנתה 9,000 איש ואילו היום – 160,000 נפש.

פייסל אלהוזייל: מה אתם רוצים שאנשים יעשו?

פייסל אלהוזייל: ישוב כמו עומר יושב על שטחי תראבין א-סאנע ודווקא הבדואים עבריינים והם שצריכים לרוץ שם.

פייסל אלהוזייל: אתה מדבר, אדוני הנכבד, על עיר ערבית.

פייסל אלהוזייל: רהט היא העיר.

פייסל אלהוזייל: אוי ואבוי למגזר הערבי אם צריך לחשוב על עיר כדוגמת רהט.

פייסל אלהוזייל: אנשים היום מעדיפים לחיות בפזורה כי ישובי הקבע לא יצרו שום שינוי במצבם.

פייסל אלהוזייל: רק אצל הבדואים במדינת ישראל בשנת 2006 מדברים על ישוב ממודל אחד בלבד.

פייסל אלהוזייל: ישוב חקלאי – לא, קיבוץ – לא, מושב – לא.

פייסל אלהוזייל: רק סטנדרד בנייה אחד.

פייסל אלהוזייל: ואחר-כך בוכים שהאוכלוסייה הזאת הקצינה.

פייסל אלהוזייל: הרי הצרכים הקצינו וזו המציאות.

פייסל אלהוזייל: אני מסכם את דברי.

פייסל אלהוזייל: זה לא בעיה של תכנון.

פייסל אלהוזייל: אני לא בא בטענות למתכננים.

פייסל אלהוזייל: זה בעיה של הממשלה.

פייסל אלהוזייל: אנחנו רוצים פתרון.

פייסל אלהוזייל: אם הממשלה תרצה לפתור, והיא הוכיחה שהיא יכולה לפתור – אנחנו מוכנים לפתור.

פייסל אלהוזייל: אם לא יפתרו, תהיה בנייה בלתי חוקית, לא יעזור כלום לאף אחד.

אסמעיל ערפאת: הבעיה בערים המעורבות לוד ורמלה שונה מזו שתוארה בישובים בנגב, אולם יש ישוב השייך למועצה האזורית עמק לוד, הממוקם באמצע הדרך בין לוד ורמלה ונחשב כישוב לא מוכר בשנת 2006.

אסמעיל ערפאת: השכונות הערביות בלוד ורמלה בשנת 2006 הן כמו מקומות מהעולם השלישי בתוך מרכז מדינת ישראל.

אסמעיל ערפאת: השכונות הערביות מוזנחות, כמעט כולן לא מוסדרות מבחינת רשיונות בנייה ולא מאושרות.

אסמעיל ערפאת: במשך כל השנים היה נוח לממסד ולשלטונות להעלים עין מהיעדר רשיונות הבנייה כי זה נתן מעין לגיטימציה לרשויות לא להשקיע באותן שכונות, לא לפתח תשתיות.

אסמעיל ערפאת: האזרח הבונה בית בסך הכול לא מעוניין לבנות בית ללא רשיון, אבל לא מאפשרים לו לבנות בית.

אסמעיל ערפאת: השטח שברשותו הוא שטח חקלאי.

אסמעיל ערפאת: הממסד חוסם בפניו כל אפשרות לשנות ייעוד של השטח ואז בלית ברירה הוא בונה ביתו, כפי שכבודו ציין בתחילה.

גאלב מג'אדלה: גם מר שמאי אסיף אמר במפורש שלא עשינו מספיק בלוד, ברמלה ובעכו.

אסמעיל ערפאת: עד היום לא נעשה מספיק.

אסמעיל ערפאת: השתתפתי בישיבה הקודמת ב-6 באוקטובר וגם בסיור ב-6 בספטמבר.

אסמעיל ערפאת: החלטתם שתקום ועדת משנה שתטפל בבעיות הספציפיות של רמלה ולוד ובישוב דהמא, הישוב הלא מוכר השייך למועצה האזורית עמק לוד, ובתקופה הזאת לא יהיו הריסות בתים.

אסמעיל ערפאת: בינתיים ראשי הרשויות שלנו לא מכבדים שום החלטה של ועדת הפנים ואיכות הסביבה, לא עושים חשבון להמלצות של ועדת הפנים ומבצעים הריסות בשטח.

גאלב מג'אדלה: ביום שלישי בשבוע שעבר היתה אמורה להיות הריסה של 3 בתים בלוד והיא הוקפאה.

אסמעיל ערפאת: אבל בחודש שעבר הרסו 3 בתים, וחודש לפני כן הרסו עוד בית בלוד.

אסמעיל ערפאת: זה מכתב של ראש עיריית רמלה, מר יואל לביא, שכותב: "הקמת ועדה נוספת שאין לה על-פי חוק סמכות כלשהי מיותרת".

אסמעיל ערפאת: זה מכתב שהוא שלח לחברי המועצה.

גאלב מג'אדלה: מר יואל לביא זה מדינה בפני עצמה ...

אסמעיל ערפאת: אנחנו משתתפים בדיונים ומבקשים שינוי התכנון, אבל תגובת ראש העירייה: לא מעניין אותי.

גאלב מג'אדלה: אני מודיע לך פעם נוספת, ועדת המשנה בשיתוף שני ראשי הערים, לוד ורמלה, ונציגי התושבים ונבחרי הציבור בשני הישובים וחברי ועדת הפנים תקום ותבדוק ותפעל.

גאלב מג'אדלה: לא יעזור שום דבר לראש עיריית רמלה, עם כל הכבוד שאני רוחש לו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו פועלים בסמכות.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא באים להחליף את החוק, אנחנו לא באים להחליף את בית-המשפט.

גאלב מג'אדלה: אנחנו באים לקדם הסדרים והסכמות בין הרשויות ובין האזרחים.

גאלב מג'אדלה: עשינו את זה, מנענו תבערה ומנענו מצב בלתי נסבל בעיר רמלה ובעיר לוד.

גאלב מג'אדלה: נעשה את זה בכל מקום שנתבקש.

גאלב מג'אדלה: זו שליחות ציבורית שלנו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא עובדים אצלו ולא לפי הוראותיו.

אסמעיל ערפאת: אני מבקש שתכובד המלצת הוועדה, להקפיא את צווי ההריסה, להקפיא את המצב הקיים.

אסמעיל ערפאת: אנחנו כתושבים מקבלים את ההמלצה שלך, שלא תהיה בנייה במהלך השנה הקרובה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מדברים על הדדיות בכל דבר, אבל גם ביקשנו מכם כדי למנוע את ההריסה להציע לנו הצעות אופרטיביות, הצעות רלוונטיות שיתקבלו על-ידי המינהל.

גאלב מג'אדלה: אם אתה אומר ששלושת הבתים האלה הם על אדמת מינהל המיועדת למכירה לציבור הערבי בשכונה הזאת – אדם בנה לפני תהליך קנייה, במכרז או שלא במכרז, נעזוב כרגע, ומוכן כרגע לשלם את מלוא הכסף על-פי הערכת שמאות כדי לרכוש את המגרש הזה ולהכשיר את הבית כחוקי – המינהל מוכן ללכת לזה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני חושב שאתה טועה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: טיפלתי בעניין הריסת בית אחד והמינהל אמר שאם יהיה לו אישור של הדרג הממשלתי הוא ישתף פעולה.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: המינהל אכן רוצה, אבל הוא מבקש לקבל אישור של השר, והאישור הזה לא ניתן.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת דהאמשה, אני מאמין לכל מילה שאמרת, אבל ביום חמישי בשבוע שעבר בשעה 22:40 מנכ"ל מינהל מקרקעי ישראל, מר יעקב אפרתי, הודיע לי חד-משמעית על דעת ביבי מנהל המחוז מטעם המינהל, שאם יבואו האזרחים בלוד ויציעו הצעה רלוונטית מתקבלת על הדעת ומעשית קודם כול תוקפא ההריסה והוא מוכן ללכת להסדר ולתת לזה גושפנקה.

מוחמד אזברגה: יש לי כאן מכתב של ראש עיריית לוד שמבקש ממנו ישיבה, והוא מתחמק כבר שבועיים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא נמצאים כאן בהתדיינות, עם כל הכבוד.

גאלב מג'אדלה: מר אזברגה, דיברתי אתך 4 פעמים בטלפון, ועם מר חסן אלסאנע 50 פעמים ועם מר בני רגב פעמיים תוך כדי הליכה לניתוח בבית-החולים ואחרי הניתוח חמש פעמים.

גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד לכם, אני רוצה לראות נייר שיציג הצעה קונקרטית רלוונטית ומעשית.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא נמצאים כאן במשא ומתן.

גאלב מג'אדלה: אני אביא את זה למנכ"ל המינהל ולמר שוקי אמרני הממונה על המחוז והם יתנו לזה גושפנקה חוקית.

גאלב מג'אדלה: הדבר יגיע להסדר במקום ללכת לבת-משפט.

גאלב מג'אדלה: עד כאן.

גאלב מג'אדלה: לא צריך לדבר, צריך לעשות.

אסמעיל ערפאת: בעיה נוספת היא השכונה הלא מוכרת דהמא, ששייכת למועצה האזורית עמק לוד.

גאלב מג'אדלה: לצורך זה הוקמה ועדת המשנה.

גאלב מג'אדלה: תביא את כל הנושאים ואני מוכן לקדם אותם בכל הכבוד הראוי.

גאלב מג'אדלה: מה אתה רוצה יותר מזה?

גאלב מג'אדלה: הקמנו ועדת משנה כדי להתמודד ספציפית, באופן אמיתי וענייני עם הנושאים השונים.

גאלב מג'אדלה: אסמעיל ערפאת: אבל עד שתקום ועדת משנה בשטח תהיה מצוקה.

גאלב מג'אדלה: סליחה, ועדת המשנה כבר קמה מזמן.

גאלב מג'אדלה: בכל מקום שיש בעיה תציעו הצעה לפתרון.

גאלב מג'אדלה: אמרתי למר אזברגה וגם למר חסן אלסאנע חברי מועצת העיר: קחו את עורך-הדין שלכם ותעשו את הצעד המתבקש מעשית.

גאלב מג'אדלה: לא דיון אצל ראש העירייה.

גאלב מג'אדלה: דנו יותר מדי אצל ראש העירייה.

גאלב מג'אדלה: אני נגד עוד דיון.

גאלב מג'אדלה: אני בעד עשייה.

גאלב מג'אדלה: תביאו לי הצעה שתקבל גושפנקה על-ידי המינהל, שיילך לבית-המשפט ונגמר הסיפור.

גאלב מג'אדלה: מה אתה רוצה יותר מזה?

גאלב מג'אדלה: אני צריך לנהל משא ומתן עם כל אחד ואחד?

גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד, ועדת הפנים התערבה לטובתכם כדי למנוע תבערה בלוד.

גאלב מג'אדלה: תממשו את זה.

גאלב מג'אדלה: קחו את ההצעה ותשתמשו בה.

אדיב דאוד: הבהרה על הנתונים שפירטתי על הנגב.

אדיב דאוד: את הנתונים קיבלנו משני מקורות, ושניהם מצוינים בתוך הדוח: ממשרד הפנים וממועצת הישובים הבלתי מוכרים.

אדיב דאוד: אנחנו מודעים להבדלים בין הנתונים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: זה לא סותר.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אנשים רשומים בישוב מוכר בכדי שיוכלו להצביע למועצה, אבל גרים בכפר לא מוכר.

אברהים אבו סביח: לא באתי אליך בטענות, אבל הנתונים מטעים.

אדיב דאוד: מר פייסל אלהוזייל טען שבהמלצות שלנו הנגב הוזנח.

אדיב דאוד: אולי פשוט ישבת עם הגב למצגת, לא ראית את ההמלצה הקשורה לנגב.

אדיב דאוד: נאמר כאן במפורש שצריך לפתור את בעיית הקרקע.

אדיב דאוד: סוגיית הקרקעות היא בעיה עיקרית והיא פתח לפתרון הסוגיות של הישובים, תוך מתן מגוון רחב של צורות חיים וצורות ישוב".

אדיב דאוד: אז כן התייחסנו לנושא הזה.

חליל קאסם: קודם כול, אני מברך את היושב-ראש חבר הכנסת מג'אדלה וגם את ידידי מר שמאי אסיף ואת חבר הכנסת דהאמשה ומר אדיב דאוד וכל האנשים שהגיעו לכאן.

חליל קאסם: זו לא פעם ראשונה שאנחנו יושבים בוועדת הפנים של הכנסת.

חליל קאסם: אני מברך על הגישה של מר שמאי אסיף, שאמר שהוא נתן הוראה חד-משמעית לקדם תוכניות מפורטות במקביל לתוכנית המתאר.

חליל קאסם: זה דבר טוב ונכון.

חליל קאסם: אבל יש לנו בקשה.

חליל קאסם: אנחנו בטירה למשל נמצאים בהליכי עבודה על תוכנית המתאר.

חליל קאסם: אולי חלק מהאשמה נעוץ בעירייה שלנו שלא קידמה את הדברים, ואולי חלק מן האשמה נעוץ בתושבים.

חליל קאסם: נפגשתי עם מר יוסטמן ואני מאמין שאנחנו נקדם את התוכנית.

חליל קאסם: אבל אני מבקש, כפי שביקש היושב-ראש, להקפיא בינתיים את ההריסות למשך שנה.

חליל קאסם: אולי תוך פחות משנה נוכל, כל אחד בישוב שלו, לפתור את הבעיות.

חליל קאסם: אם נראה שהבעיה לא נפתרת אז כולנו ביחד נמצא דרך לפתרון.

חליל קאסם: אבל המצב היום חמור.

חליל קאסם: הגשנו תוכניות מפורטות גם לוועדה המחוזית.

חליל קאסם: לצערי הרב למחרת הוציאו צו הריסה.

חליל קאסם: לא השאירו את התוכנית בוועדה אלא החזירו אותה לבן אדם ומיד הגישו לו צו הריסה.

חליל קאסם: אני מבקש, כדי שכולנו נוכל להמשיך לשתף פעולה – מר שמאי אסיף, ביקרת בישוב שלי.

חליל קאסם: אני מאמין שהגישה שלך נכונה ואלה דברים שיוכלו לקדם את המצב במגזר הערבי.

חליל קאסם: אני מקווה שתיענו לבקשתו של חבר הכנסת ר'אלב מג'אדלה כי זה יכול לעזור לכל האוכלוסייה הערבית.

חליל קאסם: תודה רבה.

שמאי אסיף: אני רוצה לומר משפט אחד בעניין זה.

שמאי אסיף: מר חליל קאסם, אם בוועדת ההיגוי בנוכחותך, בראשותך, בהובלתך הסכמנו על תוכנית מתאר כלשהי ומחרתיים נמצא שמעבר לגבול של מה שמותר לבנייה בתוכנית המתאר בישוב שלך בונים בנייה בלתי חוקית חדשה, מתחילים בניין.

שמאי אסיף: אז אתה רוצה שאנחנו נקפיא את ההריסות?

שמאי אסיף: אתה צריך להרוס את זה.

חליל קאסם: אתה אדם אחראי.

חליל קאסם: אתה אומר: הסכמת.

חליל קאסם: עם מי הסכמתי?

חליל קאסם: אני ראש הרשות ואף אחד לא הגיע אתי להסכמה.

חליל קאסם: אני רוצה להגיע להסכמה.

חליל קאסם: פניתי למר יוסטמן ונפגשתי אתו לפני 7-10 ימים כדי לקדם את התוכנית ואז ראיתי את התוכנית לראשונה.

גאלב מג'אדלה: אדוני ראש העירייה, היות ועיקרון שיתוף הקהילה ונציגיה בתכנון הוא עיקרון מקודש, אני לוקח על עצמי ליזום פגישה משותפת עם הממונה על מחוז המרכז, מר שוקי אמרני, שהוא מן הממונים הטובים, היעילים והחרוצים שפגשתי.

שמאי אסיף: זה לא אומר שום דבר לגבי האחרים.

גאלב מג'אדלה: ציינתי את מר שוקי אמרני היות וזה נוגע למר חליל קאסם, זה האזור שלו.

גאלב מג'אדלה: אני לוקח על עצמי ליזום פגישה משותפת כזאת כדי שניישר את ההדורים.

עבד מואסי: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לברך על הדיון.

עבד מואסי: נקודת האור היחידה שאנחנו שומעים כאן, שמינהל התכנון מקצה כסף ומאמצים להכין תוכניות אב ומתאר במגזר הערבי וזאת אכן התקדמות.

עבד מואסי: אבל אני רוצה לערער על כך במקצת.

עבד מואסי: אחרי שמכינים תוכניות כאלה הראשונים שמפרים את ההסכמות של תוכניות האב זה רשויות המדינה.

עבד מואסי: אין לי מנוס אלא לקחת את הישוב פרדיס כדוגמה.

עבד מואסי: מיום שהבנתי שכדי להתקדם בתכנון חייבים להכין תוכנית אב ועד שאושרה תוכנית האב בוועדה המחוזית חלפו 5 שנים, כך שההלצה הזאת שאתם מדברים על אישור תוכניות ב-2020 – זה לא רחוק.

עבד מואסי: אם אישור תוכנית האב לקח 5 שנים ואישור תוכנית המתאר הקודמת של פרדיס לקח 13 שנים, זה 18 שנים, אז אנחנו אפילו מעבר ל-2020.

עבד מואסי: אחרי שיושבות כל רשויות המדינה במסגרת ועדת ההיגוי ומאשרות תוכנית אב, והוועדה המחוזית מאשרת אותה, באים משרדי ממשלה ומתייחסים אליה בזלזול, לא מוכנים לקבל את הקביעות של תוכנית האב.

עבד מואסי: למשל משרד התחבורה ומע"ץ.

עבד מואסי: פרדיס למשל מוקפת בכבישים ארציים, כביש מספר 4 מצד מערב, שאסור לכפר פרדיס לעבור אותו – יש איזו אקסיומה שלישוב ערבי אסור להיות משני צידי כביש ראשי.

עבד מואסי: היא לא כתובה בשום ספר חוקים, אבל האקסיומה הזאת קיימת תכנונית.

עבד מואסי: היו"ר ר'אלב מג'אדלה: אדוני ראש המועצה, יש לנו דיון לא פחות חשוב בשעה 14:00 בנושא הבנייה בבית הקברות בירושלים ויושב ראש הכנסת, בגלל רגישות הנושא וחשיבותו, רוצה להשתתף, ולא מאוד נהוג שיושב-ראש הכנסת משתתף בישיבות ועדות הכנסת.

עבד מואסי: לכן אני מבקש שלא תיכנס לפרטים אלא תאמר את העיקר.

עבד מואסי: אם תרצה להרחיב יותר נוכל להתבטא אחרי זה.

עבד מואסי: אחרי שנקבעו הקביעות של תוכנית האב של פרדיס באו משרד התחבורה ומע"ץ ואמרו: לא מעניינת אותנו הוועדה המחוזית, לא מעניינת אותנו ועדת ההיגוי, אנחנו לא הולכים לפי הקביעות האלה.

גאלב מג'אדלה: הם לא מיוצגים בוועדת ההיגוי?

עבד מואסי: הם היו מיוצגים והסכימו, אבל אז היתה מע"ץ והיום זה נקרא "החברה הלאומית לדרכים", ולכל אחד מהגופים יש תפיסות משלו.

עבד מואסי: הם אמרו: אנחנו לא הולכים על-פי קביעות ועדת ההיגוי שלך.

עבד מואסי: ואז הכול מתערער.

עבד מואסי: מי עוד תוקף את תוכנית האב של ועדת ההיגוי?

עבד מואסי: קבעו לנו ועדת גבולות.

עבד מואסי: אמרנו: ועדת ההיגוי קבעה מה הם צרכי הישוב במגורים ובתעסוקה.

עבד מואסי: אמרו לי: אדוני, אתה רוצה לצרף עוד 100 דונם מהמועצה האזורית השכנה, נעשה אתך עסק, אתה תקבל חצי והם יקבלו חצי.

עבד מואסי: הסחטנות הזאת על-ידי מועצות אזוריות ועל-ידי ועדות גבולות, שמתעלמת מקביעות פרוגרמטיות של תוכניות אב, היא בלתי אפשרית ומעכבת את כל העבודה וכל ההשקעה שמשקיע מינהל התכנון.

אליף סבאג: בעניין הנגב, כולנו ראינו ושמענו ויודעים מה ההצעות והתוכניות שעלו בוועדת הרצליה, ויודעים גם ששר הפנים לשעבר אמר כאן בישיבת הפתיחה לדיון הזה שתכנון ובנייה בנגב הם עניין של המועצה הלאומית לביטחון.

אליף סבאג: זה חמור מאוד.

אליף סבאג: צריך להוציא את הדבר מידיהם, להוציא מוועדת הרצליה כל תכנון ובנייה בנגב.

אליף סבאג: התכנון והבנייה בנגב צריכים להיות מקצועיים בלבד ללא מדיניות ביטחון.

אליף סבאג: אין צורך במדיניות ביטחון.

אליף סבאג: צריך לבטל את מינהלת הבדואים, ובמקומה צריך להקים מינהלת בנייה ולא מינהלת פינוי והריסה.

גאלב מג'אדלה: אני מסכים אתך במאה אחוז אבל זה לא שייך לכאן.

גאלב מג'אדלה: זה לא תכנון ובנייה, אלא זה משרד הפנים.

אליף סבאג: אני רוצה להציע במסגרת ההמלצות לשתף ככל היותר את המתכננים הערבים בעבודות התכנון, גם בוועדות המקומיות, גם במחוזיות וגם בארציות.

אליף סבאג: שיתוף האוכלוסייה הערבית בשלושת הדרגים האלה חסר מאוד וצריך לחזק אותו, במיוחד אם מדובר בתכנון למגזר הערבי עצמו.

אליף סבאג: אנחנו יודעים שהתכנון, כפי שאמר מר אדיב דאוד, הוא הווה, עבר וראייה לעתיד.

אליף סבאג: נדמה לי שלא מסתכלים על העבר, כאילו זה שטחים שלא קיימים בהם ישובים, לא קיימים בהם בתים.

אליף סבאג: היו"ר ר'אלב מג'אדלה: תודה רבה.

אליף סבאג: אם יש לך עוד משהו, תעביר לי אותו בכתב ואכלול אותו.

אחמד דבח: אני רוצה לנצל את ההזדמנות שכולם נמצאים כאן.

אחמד דבח: יש לי בעיה רצינית.

אחמד דבח: הגעתי למצב שהמטרה הראשונה היא לקדם תוכניות מתאר בלי לקדם תוכניות מפורטות וכן הלאה.

אחמד דבח: יותר מ-10 תוכניות מפורטות כבר נמצאות במחוז.

אחמד דבח: הבעיה היא משאבי טבע.

אחמד דבח: מר אלכס שפול הציע תיקון תמ"מ 49/2, תוכנית שלדית.

אחמד דבח: התוכנית הזו היא שלוש תוכניות אב של דיר אל אסד, בענה ומג'ד אל כרום.

אחמד דבח: ב-27 בדצמבר 2004 היתה ישיבה על התוכנית הזאת ואז היא אושרה להפקדה בוועדה הארצית.

אחמד דבח: הבעיה, שהקפיאו את החלק הדרומי של מג'ד אל כרום, 486 דונם, והקפיאו 300 דונם השייכים למשגב והקפיאו גם את אזור התעשייה.

אחמד דבח: כלומר, למג'ד אל כרום לא נשאר כלום.

אחמד דבח: דיברתי על כך בכל הוועדות.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נטפל בזה.

יחיא זוהיר: אנחנו באמת מרגישים מאוימים מהתוכניות האלה.

יחיא זוהיר: בלי צל של ספק, יש שיקולים פוליטיים זרים שהנחו את מי שהכין את התוכניות האלה.

יחיא זוהיר: קיוויתי שתתייחסו לתוכניות המתאר המחוזיות, התמ"מים הללו שאנחנו מרגישים מאוימים מהם.

שמאי אסיף: לגבי רמלה ולוד – אני לוקח על עצמי לקיים בחודשיים הקרובים ישיבה מיוחדת כדי ללמוד את העניין ואז נראה אם אוכל לעזור משהו בעניין זה.

שמאי אסיף: תמ"מ 6 נמצאת עכשיו בהליך של שמיעת התנגדויות.

שמאי אסיף: בבקשה, אל תחסכו שום הערה ושום פרט שמציק לכם שנראה לא בסדר, מהגדול ועד הקטן.

יחיא זוהיר: יהיו אלפי התנגדויות.

שמאי אסיף: אז תגידו את זה, תדברו, וננסה לעשות את המקסימום כדי לשפר, ולא באופן כללי להגיד שנכנסו שיקולים פוליטיים.

שמאי אסיף: הכול זה שיקולים פוליטיים.

שמאי אסיף: מה זה שיקולים פוליטיים?

גאלב מג'אדלה: תודה למר שמאי אסיף על ההתייחסות.

גאלב מג'אדלה: לא השלמנו את העניין.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נמשיך, כל עוד יש לנו מנדט בכנסת, לעסוק בנושאים האלה עד היום האחרון.

שמאי אסיף: אני נשאר.

שמאי אסיף: היו"ר ר'אלב מג'אדלה: אני רוצה להודות לכל מי שנטל חלק בהכנת כל הדיונים הללו, בצד המקצועי ובצד המנהלי, למנהלת הוועדה גברת יפה שפירא והצוות שלנו, למר אדיב דאוד שייעץ לנו בצד המקצועי.

שמאי אסיף: אני רוצה להודות למר שמאי אסיף ולחברינו במשרד הפנים, מהמנכ"ל עד השר ואנשי התכנון שמלווים אותך במינהל התכנון.

שמאי אסיף: אנחנו סומכים ידינו על הדוח.

שמאי אסיף: יש לנו עוד תוספות שנכניס אליו.

שמאי אסיף: לא אגיד עכשיו מה נעשה בזה כי אני לא רוצה שזה יתפרש פוליטית, אבל נעשה בזה שימוש רב, ועוד תראו את זה בהמשך הדרך בחודשים הקרובים.

שמאי אסיף: אני מודה על התרומה של כל אחד ואחד מן החברים.

שמאי אסיף: מר שמאי אסיף, לא נוכל להתעלם מן המציאות.

שמאי אסיף: אם לא נתמודד איתה היא תקום נגדנו.

שמאי אסיף: על כן אני שמח שאתה רוצה להוביל מהלכים נכונים.

שמאי אסיף: אני רוצה שחבריך המתכננים במחוזות יפתחו את דלתותיהם יותר, ישמעו את האנשים יותר, ישתפו את ראשי המועצות יותר.

שמאי אסיף: אני רוצה להתחיל לקבל מכתבים שלשכות המתכננים המחוזיים פתוחות ולא סגורות.

שמאי אסיף: האמן לי, זה יחסוך הרבה כאבי ראש בעתיד.

שמאי אסיף: אני רוצה להודות גם לממונים על המחוזות שלא נמצאים כאן שעבדו אתנו עבודה פורייה, לכל הגורמים שנמצאים כאן ולמשרדי הממשלה השונים.

שמאי אסיף: אני מבקש לנעול את הישיבה ולהגיד לכולם תודה רבה.