ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 513, 2005-11-01 10:00

גאלב מג'אדלה: אני פותח את הישיבה.

גאלב מג'אדלה: הצעת חוק מרשם האוכלוסין (תיקון - הוכחת אמהות), התשס"ה-2005 של חברי הכנסת אראלה גולן, אילן שלגי, מלי פולישוק-בלוך, אילן ליבוביץ, יגאל יאסינוב, רשף חן - כל הסיעה כמעט.

גאלב מג'אדלה: אני מציע שנאפשר לחברת הכנסת גולן להציג את ההצעה.

אראלה גולן: כתוצאה מריבוי לידות בית, שלא תמיד מתקיימות בנוכחות רופא, חשבנו שנכון יהיה לאפשר שאישה שמצהירה שאכן הילד הזה הוא שלה, צריכה לעבור בדיקה אצל רופא בסוף ההריון, בלידה או מיד אחר הלידה, על מנת שאפשר יהיה לרשום את הילד כבנה החוקי.

אראלה גולן: ישבתי עם משרד הפנים והמשפטים, הגענו לסיכום כמה זמן אחרי הלידה עדיין יש לאישה שילדה, שלא בנוכחות רופא כי אז אין בעיה וברור שהרישום מסודר בחוק ובנוכחות רופא אין בעיה.

אראלה גולן: אנחנו מדברים על אלה שילדו שלא בנוכחות רופא.

אראלה גולן: בהתייעצות עם גניקולוגים, החלטנו שאפשר להגיע תוך 24 שעות לבדיקת גניקולוג, בבדיקה פשוטה, שאכן זה ילדה.

אראלה גולן: אז לא יהיה חשש מאימוץ בלתי חוקי, מסחר בתינוקות ומדברים שעדיף שלא נחשוב עליהם.

אראלה גולן: במקרה שמסיבות כלשהן האישה לא הצליחה להגיע לרופא גניקולוג שיאשר בטווח 24 שעות, היא צריכה לעבור יותר מאוחר, היא וילדה, בדיקה גנטית, על מנת לאשר שאכן זה הילד שהיא ילדה, שהיא מצהירה שהיא ילדה והוא ילדה החוקי.

אראלה גולן: אז הוא נרשם כדת וכדין.

אראלה גולן: במקרה שהאישה טוענת שלא יכלה להגיע לגינקולוג תוך 24 שעות ולקבל ממנו אישור רפואי, לא תהיה ברירה אלא לאשר בדיקה גנטית לבין הילד שילדה ובין האישה.

אראלה גולן: אנחנו רוצים להימנע מזה, זו לא המטרה להגיע לבדיקות גנטיות.

אראלה גולן: אנחנו רוצים לקבל אישור רפואי בתהליך לידה, מיד אחרי או במעקב ההריון.

אראלה גולן: כל הוכחה רפואית אמיתית, שתאפשר לרשום הילד בצורה חוקית.

דוד אזולאי: רציתי לשאול את חברת הכנסת גולן, אני מבין שהיוזמה לחוק לא נולדה סתם, אני מניח שיש נתונים ואולי כדאי לשמוע אותם.

אראלה גולן: הסיפור הוא נורא והתחיל בסיפור עצוב.

דוד אזולאי: לידות בית - זו תופעה נפוצה עד כדי כך שהחוק מחייב את זה?

אראלה גולן: התופעה די נפוצה, גם אצל האוכלוסייה האינטלקטואלית שהולכת וגוברת, שחושבים שיש שיטות שעדיף ללדת בבית.

אראלה גולן: אני לא נכנסת לנושא של לידת בית אם בג'קוזי או לא ואני גם לא נכנסת לשאלה אם יש מיילדת, אבל התופעה הולכת ונפוצה.

אראלה גולן: יש גם מגזרים, אוכלוסיות שלמות שזה מסורת, שיולדות מאז ומתמיד לא בבתי חולים ולא בפיקוח רפואי.

אראלה גולן: זה נכנס כתוספת.

דוד אזולאי: מה לעשות, אני נולדתי בבית.

דוד אזולאי: ..

אראלה גולן: אני מקווה מאוד שאתה הילד של האמא שלך.

אראלה גולן: אני בעד לידות בבית, אבל גם בעד שהרישום יהיה נכון.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת אזולאי, קיבלת תשובה?

דוד אזולאי: כן, אדוני.

חמי דורון: הצעת החוק טובה ונכונה, עקרונית.

חמי דורון: אני רוצה לדעת לגבי לידה שהיא במקום אחר, בעיקר בבית, תוך כמה זמן צריך לדווח עליה?

אראלה גולן: אם הלידה התרחשה בבית ללא נוכחות רופא, ניתן לבדיקה עד 24 שעות.

אראלה גולן: הרישום - תוך 10 ימים.

אביטל שטרנברג: רישום - כמו שהיה עד עכשיו.

אראלה גולן: הרישום לא קשור.

דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, אני מניח שבהמשך הדיון ודאי יעלו נושאים נוספים, אחד מהם - מי יישא בעלות הבדיקות?

דוד אזולאי: נניח שלא יבואו תוך 24 שעות ויצטרכו בדיקה גנטית, היא עולה הרבה מאוד כסף.

דוד אזולאי: זו הוצאה לא קטנה.

חמי דורון: בדיקת רקמות - 3,000 שקל.

רינה נשר: המחיר כיום הוא 1,300 שקל למבדק.

רינה נשר: 3,000 לשלושה מבדקים.

רינה נשר: ב"הדסה" מבקשים שייבדקו שני ההורים והילד על מנת לקבל את כל התמונה הגנטית.

רינה נשר: לכן זה בדרך כלל שלוש בדיקות.

רינה נשר: כרגע מדברים על אמהות.

עידו בן יצחק: הבדיקה הזאת היא האחרונה שבאחרונות, בהליך שהוא דרך צו בית משפט.

דוד אזולאי: זה לא כתוב בחוק.

דוד אזולאי: כתוב בסעיף ב': תוצאות בדיקה גנטית.

דוד אזולאי: ..

עידו בן יצחק: לפי חוק מידע גנטי.

אפרת ברגמן: זה אומר שיישלח רק לפי צו בית משפט, זה אומר הסעיף.

עידו בן יצחק: "לא תיערך בדיקה גנטית הורית אלא לפי צו בית משפט לענייני משפחה".

דוד אזולאי: אז נכנסים להליך משפטי.

אראלה גולן: אין ברירה.

אראלה גולן: זה טוב גם לאלה שחוטפים ילדים.

דוד אזולאי: החוק בסדר, הוא נכון.

דוד אזולאי: יש כמה דברים שאולי נצטרך לתת עליהם את הדעת במסגרת החקיקה.

דוד אזולאי: אבל הנושא, אני מניח שיעלה בו נושא העלויות.

דוד אזולאי: יש גם הערה של משרד הפנים, שעידו קיבל אותה, הפניה לגבי קביעת התקנות בהודעה על לידה בישראל תימסר לפקיד רישום תוך 10 ימים.

רינה נשר: זה הנוסח הקיים בחוק.

עידו בן יצחק: הנוסח שמונח על השולחן הוכן בתיאום בין משרדי הממשלה וחברת הכנסת והוא הנוסח שבו אנו דנים.

עידו בן יצחק: סעיף 6 כיום, לחוק מרשם האוכלוסין, אומר הדברים האלה לגבי אישור ועדת הפנים של הכנסת ולכן, מאחר שהוחלף כל הסעיף בנוסח שמוצע, את הקיים השארנו.

עידו בן יצחק: מה שאומר סעיף 6: "הודעה על לידה שאירעה בישראל תימסר לפקיד הרישום תוך עשרה ימים", זה מופיע בחוק.

עידו בן יצחק: ההודעה תימסר על-ידי האחראי על המוסד בו אירעה הלידה, או על ידי הורי היילוד, הרופא והמיילדת שטיפלו בלידה אם אירעה במקום אחר.

עידו בן יצחק: " - את זה משנים.

עידו בן יצחק: כמו כן, נאמר שם עוד: "ההודעה תכלול את פרטי הרישום של הילוד ופרטים אחרים שיקבעו בתקנות באישור ועדת הפנים של הכנסת".

עידו בן יצחק: שינינו את אמצע הסעיף.

חמי דורון: החלפתם את הסעיף, למעשה.

חמי דורון: אין בעיה.

אפרת ברגמן: כמו שהציגה חברת הכנסת גולן, האפשרות של בדיקה גנטית היא אחרונה ורצוי מאוד להימנע מזה, אבל בפועל יוצא שלאוכלוסיות רבות – אני מדברת כרגע על לידות של נשים ערביות בנגב, על בדואיות - זו האפשרות היחידה שעומדת בפניהן, וגם היא לא אפשרות בגלל העלויות.

אפרת ברגמן: סעיף (א) דורש דבר בלתי אפשרי מבחינת הנשים.

אפרת ברגמן: יש פה דרישה מצטברת של בדיקת הריון החל מהשבוע ה-28, בנוסף לדרישה "לרופא שהכיר בלידה 24 שעות אחרי הלידה".

אפרת ברגמן: לא ברור לי למה צריך דרישה מצטברת.

אפרת ברגמן: אם אישה נבדקה משבוע 28 ואילך, ברור להניח שהיא ילדה את הילד והיא הולכת לרשום ילד שלה ולא ילד אחר.

אפרת ברגמן: אני מציעה את (א) לחלק לשתי חלופות, כאשר החלופה הראשונה תהיה "או אישור של רופא שעקב אחר הלידה החל מהשבוע ה-28 להריון", שהסבירות היא שאותה אישה ילדה את הילד.

אראלה גולן: כתוב "או".

אפרת ברגמן: ה"או" מתייחס לבדיקה, הבנתי שזה מצטבר.

רינה נשר: ה"או" זה לגבי מהות הבודק.

אפרת ברגמן: בקשה ראשונה היא שאפשרות אחת, אם האישה הלכה להיבדק בזמן ההריון, זה יספיק לרישום.

אפרת ברגמן: דבר שני, נשים רבות שיולדות בנגב, אין להם שום ליווי רפואי.

אפרת ברגמן: אם אומרים שילכו להיבדק לאחר הלידה, מנתונים שאני יודעת, עד חודש לאחר הלידה אפשר להראות שהאישה אכן ילדה ילד.

אפרת ברגמן: לכן, הדרישה של 24 שעות היא לא הגיונית ובלתי אפשרית.

אפרת ברגמן: לאחר הלידה בכלל, כל אישה, ודאי לא אישה שנמצאת בכפר שאין לה נגישות לתחבורה, לא תוכל להגיע בפרק זמן כזה ואין גם צורך.

אפרת ברגמן: גם אין רופאים שמגיעים אליה.

דוד אזולאי: מה את מציעה?

אפרת ברגמן: אני מציעה מספר דברים: קודם כל, שבסעיף (א) יהיה שתי חלופות.

אפרת ברגמן: זה רק על מנת להקל על הנשים.

אפרת ברגמן: אם היא נבדקה בזמן ההריון החל מהשבוע ה-28, ניתן להניח שאכן ילדה את הילד.

אפרת ברגמן: היא תוכל לבצע את הרישום.

אפרת ברגמן: החלופה השנייה תהיה בדיקה לאחר הלידה, עד 10 ימים או משהו כזה.

אפרת ברגמן: עדיף 30 ימים, אבל מכיוון שניתן לרשום ילד עד 10 ימים לפי החוק, בפרק הזמן הזה, עד שתרשום את הילד בתוך 10 ימים, היא תדאג להיבדק על ידי רופא.

רינה נשר: ראשית, הסיבה לצירוף שתי הדרישות מתחלקת לשתיים: אחת, משרד הבריאות סבר, רופאים מהם קיבלנו את העמדה הזאת אמרו שהצירוף יוצר את הוודאות שאכן האישה הזאת ילדה את הילד.

רינה נשר: סיבה נוספת, היא הניסיון שאראלה דיברה עליו, של מקרים שבהם היה מדובר רק על מעקב הריון, הגיעה אישה עם מסמכי זיהוי שהם לא שלה וקיבלה את אישור מעקב ההריון.

רינה נשר: הצירוף של שני הדברים, יכול להיות שצריך לדבר על פרק הזמן, אולי שבועות אחרים, לתת יותר טווח, אולי עניין השעות, אבל הצירוף של מעקב הריון לדעת שאישה היתה בהריון ובדיקה של פרק זמן סמוך ללידה - 24 או 48 שעות - הצירוף יכול להביא לוודאות שהאישה ילדה ילד והיא זאת שרשמה את הילד, ולא עקיפת הליכים.

רינה נשר: לכן חשוב הצירוף.

רינה נשר: כשננהל דיון לגבי הטווחים, אולי תהיה ההקלה שאת מצפה לה.

רינה נשר: לגבי המימון, מניסיון שלנו בטיפול בתיקים של תביעות אבהות, מי שאין לו אמצעים, דווקא העובדה שהבדיקה מתבצעת בהליך משפטי, אם המבקשת מיוצגת בבית המשפט על-ידי הסיוע המשפטי, הסיוע המשפטי גם מממן את הבדיקה.

רינה נשר: מי שנושא בעלויות למי שאין לו האמצעים זה המדינה.

רינה נשר: זה גם יוצר איזון בנוגע לעצם הבדיקה הגנטית, במקרה שלא מצליחים להגיע על-ידי דברים אחרים.

אראלה גולן: אני רוצה להוסיף שלפני הדיון דיברתי עם אפרת ואמרתי לה שלקראת הקריאה השניה והשלישית נזמין 2-3 גינקולוגים, שיגידו אם אפשר בטווח של יותר מ-24 שעות, 3 ימים אולי, עדיין להוכיח שהאישה ילדה לפי דעתם.

אראלה גולן: אנחנו מוכנים לקבל את זה וזה מקובל גם על משרד הפנים.

איתן חבר: עד 24 שעות זה המקסימום.

איתן חבר: זה גם כי סובבו לנו את היד מאחורי הגב.

איתן חבר: מבחינת משרד הבריאות, בדיקה של רופא מומחה במיילדות וגינקולוגיה או מתמחה תחת הדרכה של רופא מומחה - בדיקה של אדם כזה רק תוך 24 שעות הלידה יכולה להיחשב כמהימנה.

איתן חבר: תחשבו שמדובר על אישה וולדנית, שילדה כבר הרבה לידות ויש לידה של ילד קטן, תוך שעות הסימנים יכולים להיעלם.

אפרת ברגמן: אנחנו יכולים להביא את המומחים שלנו.

דוד אזולאי: במקרה הזה, עם כל הכבוד, הוא בר-סמכא מבחינתנו, הוא נציג משרד הבריאות.

אפרת ברגמן: ייתכן שיהיו רופאים עם דעות אחרות.

חמי דורון: הבעיה היא שברגע שיש נשים שעוברות מספר לידות, אחרי הילד השלישי או הרביעי, אם נולד תינוק קטן, אין סימנים.

חמי דורון: תוך כמה שעות אין סימנים.

ואסל טאהא: אבל בלי אישור של רופא גינקולוג, אי אפשר.

ואסל טאהא: סימנים נעלמים תוך שעות - צריך לבדוק.

אראלה גולן: אחרי 24 שעות צריך בדיקה גנטית.

ואסל טאהא: גם על מנת להיות בטוח, צריך לשמוע דעתו של רופא.

ואסל טאהא: תוך שעות - זה בסימן שאלה שהסימנים ייעלמו.

ואסל טאהא: ימים, אולי.

ואסל טאהא: אבל שעות זה מוגזם.

דוד אזולאי: יש תופעות של נשים שלא יכולות להגיע לרופא תוך זמן כל כך קצר.

איתן חבר: אני מציג עמדה רפואית.

דוד אזולאי: יש עמדה אנושית ואנחנו יודעים שהבעיה קיימת.

חמי דורון: לכן במקרה הספציפי הזה בא סעיף (ב) שאומר שבמצב החמור שבו שאי אפשר להגיע לרופא או רופא לא יכול להגיע ליולדת, אז יש בדיקה גנטית.

אראלה גולן: אנחנו לא רוצים לאפשר שכתוצאה מזה יהיו רישומים לא חוקיים.

גאלב מג'אדלה: לאלה שגרים בנגב, באוהלים, יש להם כסף לשלם לבדיקה גנטית?

דוד אזולאי: היות וזה צו בית משפט, המדינה מממנת הבדיקה.

מאירה בסוק: יש בעיה ואני מכירה את הנושא של הסיוע המשפטי והם עושים עבודה ברוכה אבל מעט מאוד ניגשים אליהם ויש להם מעט כסף.

מאירה בסוק: לכן, להגיד שהם ישלמו עבור הבדיקות - זה לא קיים.

מאירה בסוק: אולי זה המיעוט שבמיעוט.

איתן חבר: יהיו מעט מקרים.

איתן חבר: משרד הבריאות לא ישלם על הבדיקה.

איתן חבר: הבדיקה אינה בסל הבריאות וגם קופות החולים לא מחויבות בתשלום עבור הבדיקה.

אראלה גולן: מדובר במקרים בודדים.

מאירה בסוק: אולי אני מתפרצת לדלת פתוחה, אבל מה אתם עושים עם נושא הפונדקאות בחו"ל?

מאירה בסוק: מגיעים הורים עם תינוק ומבחינה גנטית - -

אראלה גולן: זה בחוק אחר.

ואסל טאהא: זה משהו אחר.

אפרת ברגמן: אני רוצה לדבר על האפשרות של בדיקה גנטית.

אפרת ברגמן: זה מוביל נשים רבות ונשים ערביות בנגב, שזאת תהיה האפשרות היחידה לגביהן.

אפרת ברגמן: מעבר לעלות הכלכלית, שכרגע פחות משנה אם יהיה סיוע משפטי שישלם או לא, צריך להבין שזה מאוד בעייתי כל ההליך הזה.

אפרת ברגמן: כל משך הזמן עד שהסתיימה הבדיקה הגנטית הילד לא רשום ואם הוא לא רשום - אין לו ביטוח בריאות.

אפרת ברגמן: אחוז תמותת התינוקות, במיוחד במגזר הבדואי, הוא מאוד גבוה.

אפרת ברגמן: זה בעייתי לחכות לכל ההליך המשפטי והרפואי הזה, שבכל הזמן הזה יש ילדים חסרי מעמד וחסרי זכויות וחסרי בריאות, שלא יכולים לקבל את החיסונים המינימליים.

אפרת ברגמן: מדובר בסכנת חיים.

אפרת ברגמן: זו המשמעות.

אראלה גולן: הם מקבלים חיסונים, הם הולכים לרופא או אחות.

אראלה גולן: סימן שהולכים לרופא.

אפרת ברגמן: אבל לאחר הלידה.

אפרת ברגמן: הנשים לא מלוות בזמן ההריון.

אפרת ברגמן: כאשר נולד הילד ויש ביטוח בריאות, ודאי שמחסנים.

אפרת ברגמן: אבל לא מחסנים 24 שעות אחרי.

רינה נשר: אני רוצה להזכיר שהנוסח היום של הסעיף אומר שהאופציה החליפית ללידה במוסד היא רק אישור של רופא ומיילדת שנכחו בלידה.

רינה נשר: אנחנו גם פתחנו אפשרות שהיא מקלה, שאנחנו רוצים שתהיה בצורה מסודרת.

רינה נשר: לפי הנוסח היום, אני יכולה להגיד: אם אין רופא ומיילדת שנכחו בלידה, לא אקבל ההודעה שלך.

רינה נשר: אני יכולה להפנות אנשים לבית משפט לענייני משפחה שיוכיחו את האמהות גם ככה.

רינה נשר: זו אפשרות, שמצד אחד מבינים שיש בעיה ורוצים להסדיר אותה, לאפשר רישום רק שיהיה על סמך ראיות מספקות.

גאלב מג'אדלה: מלבד הנושא של נשים, שלרוב הן בנגב ואין אפשרות לנוכחות רופא ומתבצעת הלידה בבית - יש עוד סוגייה?

אביטל שטרנברג: המקרה שהיה ברקע הצעת החוק.

אביטל שטרנברג: הצעת החוק נבעה ממקרה אחר לגמרי.

אראלה גולן: הצעת החוק נבעה ממקרה שאנחנו מקווים שלא יחזור על עצמו, שהיתה אומנת שבאה לעבוד בבית של משפחה מסוימת, נאנסה על ידי הבעל, נכנסה להריון, התינוק נרשם על שם אשתו של הבעל.

אראלה גולן: זה פתח את הסיפור לאימוץ בלתי חוקי, סחר בתינוקות.

אראלה גולן: אני לא רוצה לחשוב לאן זה יכול להוביל - שימוש נשים במצוקה ללדת בבית.

אראלה גולן: ..

רינה נשר: זה לא המקרה היחיד.

אראלה גולן: הסיפור התחיל ממקרה כזה.

אראלה גולן: זה המקרה שהוביל.

עידו בן יצחק: לגבי המקרה של סעיף קטן (ב), מאחר שההליך לוקח זמן, ההליך של הבדיקה הגנטית לפי צו בית משפט, אם מטילים חובה על רישום תוך 10 ימים - -

רינה נשר: לא חובה אלא הודעה.

עידו בן יצחק: ומצד שני, אנחנו מדברים על פרוצדורה שיכולה להימשך מעל 10 ימים, צריך לתת מענה למקרים האלה.

גאלב מג'אדלה: אני מציע שהסוגייה הזאת והסוגייה של עלות הבדיקה הגנטית והסוגייה של האוכלוסייה הבדואית בנגב, תצטרכו לדבר ביניכם כדי שנוכל לקבל מענה לשאלות האלה.

דוד אזולאי: כדאי להביא מומחה גינקולוג לישיבה הבאה.

גאלב מג'אדלה: הייתי בשיחה עם מנכ"ל משרד הבריאות לפני יומיים, בנושא אחר, והוא העלה בפניי את הנושא של לידה בבית ונוכחות רופא, לא יאוחר מ-24 שעות בדיקת רופא.

גאלב מג'אדלה: הוא הסביר לי מבחינה מקצועית, מה הבעיות.

אראלה גולן: התייעצנו עם אחד הפרופסורים הבכירים לגינקולוגיה, פרופסור אינסלר.

אראלה גולן: בתהליך הבדיקה לקריאה שנייה ושלישית, אפשר להביא עוד מומחה.

גאלב מג'אדלה: מי יזמין גינקולוג?

יפה שפירא: אנחנו.

גאלב מג'אדלה: משרד הבריאות יכול לסייע?

איתן חבר: העמדה שלנו די ברורה.

איתן חבר: רוצה שנמליץ על שם - אפשר להביא את פרופסור אינסלר.

אראלה גולן: נביא עוד אחד או שניים.

גאלב מג'אדלה: על שני הדברים האלה צריך להינתן מענה.

אראלה גולן: אם מספיקים 24 שעות או אפשר שלושה ימים.

משה גפני: החוק הוא חוק טוב.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים בהזדמנות זאת לבדוק עם משרד הבריאות מה קורה בנגב.

גאלב מג'אדלה: איך ולמה יכול לקרות דבר כזה, שבנגב במשך 24 שעות אישה לא יכולה שרופא יאשר את הלידה.

גאלב מג'אדלה: היום כמעט 80% מהאוכלוסייה בנגב נמצאת ברשות מוניציפלית.

עידו בן יצחק: אני מקריא את הסעיף שהונח על שולחן הוועדה: "בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה-1965, במקום האמור בסעיף 6 יבוא: "הודעה על לידה בישראל.

עידו בן יצחק: הודעה על לידה שאירעה בישראל תימסר לפקיד רישום תוך 10 ימים; ההודעה תכלול את פרטי הרישום של הילוד ופרטים אחרים שיקבעו בתקנות, באישור ועדת הפנים של הכנסת; ההודעה תימסר על ידי אחד מאלה: (1) הודעה על לידה במוסד – ההודעה תימסר על ידי האחראי על המוסד שבו אירעה הלידה; (2) הודעה על לידה במקום אחר – ההודעה תימסר על ידי הורי הילוד, אשר יצרפו להודעה הצהרה מאות הרופא והמיילדת אשר טיפלו בלידה; אם לא ניתנה הצהרה כאמור, יצרפו הורי הילוד להודעה הצהרה על היות האם אימו הביולוגית של הילוד; להצהרה כאמור יצורף אחר מאלה: (א) אישור על מעקב הריון אשר התקיים החל מהשבוע ה-28 להריון, בצירוף תעודה רפואית מאת רופא מומחה ביילוד ובגינקולוגיה לפי פקודת הרופאים (נוסח חדש), התשל"ז-1976, או רופא המתמחה ביילוד ובגינקולוגיה, בפיקוחו של רופא מומחה כאמור, אשר בדק את אם הילוד תוך 24 שעות מהלידה.

עידו בן יצחק: (ב) תוצאות בדיקה גנטית שנעשתה לפי סעיף 3(ד) לחוק מידע גנטי, התשס"א-2000, המאשרות כי האם היא אימו הביולוגית של הילוד.

עידו בן יצחק: "

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: מי בעד?

גאלב מג'אדלה: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין

גאלב מג'אדלה: ההצעה עברה לקריאה ראשונה ללא מתנגדים וללא נמנעים.

גאלב מג'אדלה: אני מודה לכולם.

גאלב מג'אדלה: הישיבה נעולה.