ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 505, 2005-09-07 12:00

חמי דורון: שלום לכולם, אני פותח את הישיבה.

חנה קלר: יש לנו חוב על סעיף 15, לגבי מי שחדל להיות שוטר וקיימנו דיונים גם בינינו וגם עם היועץ המשפטי של הכנסת ובסופו של דבר יש לנו את הנוסח המוסכם.

חנה קלר: התיקון מונח על השולחן ואני חושבת שהוא נכון ומאוזן גם מבחינת התקופות וגם מבחינת ההסברים.

חמי דורון: "אם" שייך לסעיף (ג), נכון?

עידו בן יצחק: לא, בסעיף קטן (ב) נמחקה המילה "אם" ובמקום זה "אלא כשהוא בשירות ואם הובא לדין..."

חמי דורון: הבנתי.

עידו בן יצחק: הוספת הזאת נועדה כדי שאפשר יהיה לזמן אותו לצורך המשפט.

חמי דורון: למה יש בסעיף (א) ובסעיף (ג) תקופות שונות?

עידו בן יצחק: האחד לגבי תחילת ההליך והשני לאחר שכבר נמצא בעיצומו של הליך.

חנה קלר: נתחיל בסעיף 28(א): "דן יחיד" בסעיף זה לא שינינו.

חנה קלר: זה הסדר שהעתקנו אותו מההסדר הקיים והוא קיים גם בצבא.

חנה קלר: "דרגת דן יחיד תהיה גבוהה בשתי דרגות לפחות מדרגת הנאשם, ואולם רשאי המפקח הכללי לדון נאשם אף אם דרגת הנאשם נמוכה מדרגתו בדרגה אחת בלבד.

חנה קלר: " כדי לאפשר לו לשפוט ניצבים בדן יחיד.

חנה קלר: "(ב) היה הנאשם שוטר שדרגתו מפקח ומעלה, יהיה הדן יחיד קצין שיפוט בכיר בלבד.

חנה קלר: " זה בדומה להסדר בחש"ץ.

חמי דורון: מאושר.

חנה קלר: סעיף 29 היה בסעיף 66 אבל אנחנו שיפרנו אותו: "29(א) דן יחיד יפסול את עצמו מלשבת בדין, מיזמתו או לפי בקשה מנומקת מאת הנאשם..." כאן הכנסנו את בין אם מיוזמתו ובין אם פי בקשה מנומקת, כאשר קודם זה היה רק רשאי הנאשם וכאן גם השופט מיוזמתו, ולעניין הנימוקים: "אם סבר כי קיימות נסיבות שיש בהן כדי ליצור חשש ממשי למשוא פנים בניהול הדיון..." לקחנו את זה מסעיף 77(א) לחוק בתי המשפטי "או כי קיימים טעמים אחרים המצדיקים לעשות כן.

חנה קלר: " אנחנו שיפרנו גם מבחינת העילות וגם מבחינה זו שבית הדין ביוזמתו, יכול להעלות את טענת הפסלות.

חנה קלר: "(ב) החליט הדן יחיד לפסול את עצמו מלשבת בדין, יועבר הדיון לדן יחיד אחר; החליט הדן יחיד שלא לפסול את עצמו מלישב בדין, יציין בהחלטתו את הנימוקים לכך.

חנה קלר: (ג) החליט המפקח הכללי לפסול את עצמו מלשבת בדין בענינו של נאשם בדרגת תת-ניצב ומעלה, יועבר הדיון על אף הוראות סעיף 28 לרב-ניצב או לשופט שיצאו לקצבה ושימנה השר לענין זה".

חנה קלר: זה כמובן מופיע גם בהסדר הקיים ואין ברירה אחרת כי מעל למפכ"ל אין אף אחד ואז, צריכים לקחת או בדימוס או שופט בדימוס.

חמי דורון: למה שופט בדימוס?

חנה קלר: כי אם אין מפכ"ל שיכול לעשות זאת, אין כל כך הרבה מפכ"לים...

חמי דורון: אבל למה שופט בדימוס?

חמי דורון: למה לא שופט מכהן?

רונית קמינסקי: כי יש לו פן פלילי.

חנה קלר: גם מבחינת הנהלת בתי המשפט, יותר נוח להם שניקח מישהו - -

רונה קדמי: העיסוק הפעיל שלו לא מתאים.

חמי דורון: יש הרבה שופטים בדימוס שהם לא יוצאים לפנסיה מפאת הגיל אלא הם שופטים שמפסיקים להיות שופטים והם בדימוס והם עורכי דין, הם מופיעים.

חמי דורון: ואז מה?

חנה קלר: אמנם הסמכות היא לשר שלנו אבל היה לנו כבר מקרה.

חנה קלר: השר לא ממנה לבד אלא הוא פונה לנשיא בית המשפט העליון ושואל אותו: את מי אתה מציע לי לקחת?

חמי דורון: זה נוהל, אבל זה לא כתוב בחוק.

חנה קלר: אז אנחנו צריכים לחזור להנהלת בתי המשפט עם העניין הזה.

חמי דורון: מצדי, אני מוכן להתפשר שזה יהיה אפילו נשיא בית משפט מחוזי ולא נשיא בית משפט עליון, שיקבע מי השופט, אבל אני חושב שזה צריך להיות כתוב.

חנה קלר: לא היתה לנו שום בעיה עם זה.

חנה קלר: ההסדר הזה היה קיים גם בתיקון מס' 9 בפקודת המשטרה הנוהגת.

חנה קלר: אין יישום של זה, אולי אחד ל-20 שנה ולא הייתי משנה את זה.

חנה קלר: אני זוכרת שהיתה אולי פעם אחת כזאת.

קריאה: אבל זה היה בבית הדין ולא בדן יחיד.

חנה קלר: שופט בדימוס, כשממנים אותו ורואים שהוא עורך דין פעיל וסניגור בפלילים – לא ימנו אותו.

חנה קלר: יש קצת היגיון.

חמי דורון: תתפלאו.

חמי דורון: אנשים כבר לא רוצים להתלונן כי אין להם אמון במערכת.

חנה קלר: עד שיבואו לשימוש בסמכות הזאת ובהתייעצות עם נשיא בית המשפט העליון, לא ייקחו שופט שיש לו נגיעה לעניין.

חמי דורון: איך לוקחים שופט שהוא אדם לא פעיל?

חנה קלר: אז אולי נכתוב:

חנה קלר: לשופט שאינו - -

גבי פיסמן: אתה גם לא בודק את רשימת המשפטנים.

גבי פיסמן: אתה צריך לתת איזה שהוא שיקול דעת למערכת.

חמי דורון: אני לא רוצה לתת שיקול דעת.

חמי דורון: אני רוצה שדברים יהיו סגורים.

חנה קלר: אולי נכתוב:

חנה קלר: מינוי שופט כאמור יעשה בהתייעצות עם נשיא בית המשפט העליון.

גבי פיסמן: אני לא חושבת שאנחנו יכולים לתת תפקיד לבית המשפט העליון בלי להתייעץ אתם קודם.

חמי דורון: אז בואו נשאיר את זה פתוח ואתם תמצאו לזה פתרון, שהשופט שימונה לא יהיה שופט בדימוס שעוסק במשפטים בפן הפלילי.

רונית קמינסקי: ואם הוא עוסק במשפטים?

חנה קלר: זה לא טוב.

חמי דורון: אין לי בעיה שהוא יהיה עורך דין שעוסק בנושאים של תכנון ובניה למשל.

חמי דורון: אבל יש לי בעיה כשאותו עורך דין חייב בעבודתו לעבוד מול המשטרה.

גבי פיסמן: אתה מדבר על תנאי בסיסי של ניגוד עניינים.

חמי דורון: זה לא חייב להיות ניגוד עניינים.

חמי דורון: זה אומר שאם במהלך יום העבודה שלי אני צריך לבוא למשטרה, כי אני צריך לראות את הקצינים שעובדים אתי, אני לא יכול לשפוט את משה בבית הדין.

חנה קלר: אתה באמת חושב שימנו אדם כזה?

חנה קלר: כדי למנות שופט, הסיטואציה היא שמדובר בדן יחיד שהוא תת-ניצב או ניצב.

חנה קלר: העמדה לדין של תת-ניצב או ניצב מטבע הדברים היא גם סופגת את התקשורת, מושכת את התקשורת, כל הציבור רואה מה שקורה אותה.

חנה קלר: אני לא מאמינה שבנסיבות כאלה יעז מישהו או שתהיה לו הטיפשות או את חוסר הרגישות להביא שופט שאחר כך יתקיפו אותו.

עידו בן יצחק: אני חושב שגם אם יגיע מצב של העמדה לדין משמעתי, אני לא בטוח שזה יגיע לדן יחיד ולא לבית דין.

רונה קדמי: אבל פה מדובר על מי שכבר הגיע.

חנה קלר: מקרה כמו של ניסו שחר, אתה ראית כמה שהציבור היה מעורב והתעניין, כי לא כל יום מעמידים תנ"צ לדין.

חנה קלר: לכן, יש לך את הביקורת המובנית של הציבור על כל ההליך הזה והתקשורת וכל כך הרבה אנשים שהם שומרי סף בעניין הזה שאני חושבת שלא יעזו.

חמי דורון: אני לא מקבל את זה בצורה הזאת.

חמי דורון: ..

חנה קלר: למה?

חנה קלר: תאר לך שהוא היה לוקח מישהו שעבד אתו במודיעין.

חמי דורון: אני לא חושב שהציבור עושה בדיקות כי הציבור לא יודע.

חנה קלר: אתה צריך לתת קרדיט.

חנה קלר: נכון שיש דברים לא טובים וצריך לעקור אותם.

חנה קלר: יש גם אנשים שעושים דברים גרועים וצריך לטפל בהם, אבל המערכת ככלל - -

חמי דורון: אבל זה דבר נורא פשוט שאפשר לפתור אותו בקלות.

חמי דורון: אני לא מבין למה אתם מתעקשים על זה?

חנה קלר: למה?

חנה קלר: מה אתה מציע?

חמי דורון: שופט בדימוס שאיננו עוסק בעבודתו היומיומית מול המשטרה ומול התביעה.

חנה קלר: אתה מסכים שזה יהיה כתוב בנהלים שלנו?

חנה קלר: שנציג לך נוהל כזה?

חמי דורון: בהחלט כן.

חנה קלר: אז נעשה את ככה.

חנה קלר: זה צריך להיות נוהל משרד כי ממנה השר.

חנה קלר: אנחנו נציג לך את זה.

עידו בן יצחק: הערתי לפני הישיבה וקיבלתי את הסכמתם של נציגי הממשלה, שכשנקבעה ההוראה שלפיה לא ימשך הדיון בטרם השופט החליט אם התקיימה עילת פסלות או לא.

חמי דורון: לא הבנתי.

עידו בן יצחק: כלומר, העלה אדם נאשם טענת פסלות כלפי השופט, לא ימשך הדיון ולא יתקבלו עוד החלטות בדיון בטרם הדן היחיד יחליט אם הוא מקבל את טענת הפסלות או לא.

חמי דורון: למה?

חמי דורון: יש מקרים שזה קורה?

עידו בן יצחק: אני לא יודע אם זה קורה או לא, אבל יש הוראה דומה בחוק בתי המשפט.

עידו בן יצחק: כדי לא למנוע מצבים שמתקלות החלטות - -

חמי דורון: זה אומר השכל הישר, שברגע שיש בקשה לפסילת שופט הוא לא יכול להמשיך לנהל את המשפט כאילו לא קרה כלום.

עידו בן יצחק: אני חושב שכדאי להבהיר את זה למען הסר ספק וזה גם קיים בחוק בתי המשפט.

חמי דורון: אין בעיה, אנחנו מכניסים את זה כפי שזה מופיע בחוק בתי המשפט?

עידו בן יצחק: אני מקריא את נוסח סעיף התיקון: "הוגשה בקשה מאת נאשם כאמור בסעיף קטן (א), החליט לגביה אותו דן יחיד לפני שיתן כל החלטה אחרת.

עידו בן יצחק: "

חמי דורון: אז יהיה ב-29(א).

עידו בן יצחק: הוא יהיה (ב) ואז ישתנו תתי הסעיפים האחרים בהתאם.

עידו בן יצחק: הערה נוספת שחשבתי עליה עכשיו: לא נאמר כאן מתי ניתן להעלות את הטענה הזאת.

חנה קלר: בדן יחיד זה צריך להיות במועד הדיון.

חנה קלר: צריך לעשות זאת מרגע שהוא יודע.

רונית קמינסקי: זה צריך להיות בכל שלב.

חמי דורון: זה נשאר ככה.

חמי דורון: אז סעיף 29 מאושר בכפוף לשינוי לפי התיקון שכולל את נוהל בתי המשפט.

חנה קלר: סעיף 30(א): חובת מתן פסק.

חנה קלר: "בתום הדיון יחליט דן יחיד מנימוקים שיירשמו, לזכות את הנאשם, או להרשיעו – אם מצא אותו אשם; הרשיע דן יחיד את הנאשם – יגזור את דינו".

חנה קלר: הסעיף היה מוסדר בתקנות אבל לא היה כתוב חובת הנמקה.

חנה קלר: אני חושבת שהוספנו ושיפרנו בעניין הזה.

חנה קלר: "(ב) לא יגזור דן יחיד דינו של נאשם בלי שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו לעונש, לרבות הבאת עדים.

חנה קלר: " אני חושבת שזה מובן מאליו.

חנה קלר: "חבות זימון מתלונן.

חנה קלר: (31)(א) דן יחיד הדן בעבירת משמעת על פי תלונה של מי שנפגע במישרין מעבירת המשמעת, לא יזכה את הנאשם אלא לאחר שנתן לנפגע כאמור הזדמנות להשמיע את עדותו לפניו.

חנה קלר: (ב) זוכה נאשם בלא שניתנה לנפגע הזדמנות להשמיע את עדותו, כאמור בסעיף קטן (א), בטל הפסק מעיקרו, ולענין זה לא יחולו לגביו הוראת סעיף 11.

חנה קלר: " זה בעקבות הערות של הפסיקה שאנחנו חושבים שזה באמת נדרש.

חנה קלר: "הרשעה בעבירת משמעת על פי עובדות שלא נטענו בכתב התלונה".

חנה קלר: זה מוסדר היום בתקנה 10א.

חנה קלר: "32.

חנה קלר: דן יחיד רשאי להרשיע נאשם בעבירת משמעת שאשמתו בה נתגלתה מן העובדות שהוכחו לפניו, אף עם עובדות אלו לא נטענו בכתב התלונה, ובלבד שניתנה לנאשם הזדמנות סבירה להתגונן.

חנה קלר: " זה מופיע בתקנה 10 לגבי בית דין ואנחנו מרחיבים את זה גם לדן יחיד, שרואה בחומר הראיות שלו שיש אשמה אחרת, הוא יכול להרשיע בתנאי שנתן לנאשם הזדמנות סבירה להתגונן.

חמי דורון: מה זה הזדמנות סבירה?

חמי דורון: מה אומר סעיף 184?

חנה קלר: זה אותו דבר.

חמי דורון: למה לא הוספתם גם את הסיפא של סעיף 184, שלא יוטל עליו עונש - -

חנה קלר: זה מופיע אחר כך.

עידו בן יצחק: הרי לכל העבירות יש אותם עונשים.

עידו בן יצחק: יש כמה דרגות של אנשים אבל לכל עבירה אתה יכול לתת אותו עונש.

חמי דורון: לצורך העניין, נניח שכתב האישום מדבר על איזה שהוא הליך שהמקסימום שהיו נותנים בגינו הוא קנס של 1000 שקל.

חמי דורון: אבל תוך כדי עלו עובדות חדשות ואז, אם בעצם הייתי מראש עומד לדין על הנושא החדש הייתי מקבל לא 1000 שקל אלא 10,000 שקל.

חנה קלר: אתה לא יכול, כי אצלנו הגמישות היא לגמרי אחרת מאשר בחוק העונשין שיש לך את המדרג.

חנה קלר: כאן ישבנו עם משרד המשפטים והתוצאה הסופית, אחרי שהוצאנו מכאן כל מיני עבירות שהיה להם פן פלילי כמו הריגה ושוחד, לכולם יש אותו מגוון והשוני הוא בנסיבות האישיות שנמצאות בפני דן יחיד ובפני בית הדין בכל מקרה ומקרה.

חנה קלר: מתחשבים באורך השירות, טיב השירות, האם זו חריגה ראשונה, מה הנזק שנגרם.

חנה קלר: אין לנו השוואה.

חנה קלר: אולי זה לא טוב אבל זה לא מתאים כאן.

חמי דורון: טוב.

חמי דורון: נעבור לסעיף 33.

חנה קלר: "הרשעה בעבירות משמעת.

חנה קלר: 33.

חנה קלר: דן יחיד רשאי להרשיע נאשם בשל כל אחת מעבירות המשמעת שאשמתו בהן נתגלתה מן העובדות שהוכחו לפניו, אך לא יענישו יותר מפעם אחת בשל אותו מעשה.

חנה קלר: " זאת אומרת, אתה לא יכול לתת לו שתי נזיפות או פעמיים קנס.

חנה קלר: "34.

חנה קלר: דן יחיד, שהרשיע נאשם בעבירת משמעת יטיל עליו עונשים כמפורט להלן, כולם או חלקם:

חנה קלר: " ועכשיו יש את האבחנה בין קצין שיפוט לקצין שיפוט בכיר, כאשר נזיפה ונזיפה חמורה היו גם קודם לכן...

חמי דורון: מה ההבדל ביניהן?

חנה קלר: זה דרגת חומרה.

חמי דורון: מה זה נזיפה חמורה?

חנה קלר: כשקצין בכיר בא לקידום והשר מבקש פרופיל משמעתי, אם הוא רואה שיש לו פעם אחת נזיפה בכל השירות שלו – ההתייחסות תהיה אחרת.

חנה קלר: אם הוא רואה שיש לו 5 נזיפות וכולן חמורות, הוא מבקש להעמיק ולברר.

חמי דורון: ואם היו 5 נזיפות רגילות?

חנה קלר: אז בודקים את זה.

חנה קלר: בודקים את המקרים.

עדנה הרניק: נזיפה רגילה ניתנת כשזה כמעט על גבול העבירה הטכנית.

עדנה הרניק: כשאין מנוס חייבים להרשיע אבל זה משהו כמעט על גבול העבירה הטכנית.

רמי להב: בצבא יש התראה, נזיפה ונזיפה חמורה.

חנה קלר: לעניין הקנס: אני רוצה להעיר בצורה כללית שהקנס הקודם היה 5 ימי שכר, כשהוא היה הרבה יותר גבוה.

חנה קלר: כשאנחנו באנו לתקן את העונשים ראינו את האבחנה בין הצבא לבינינו וחשבנו, שבאמת לא צריך להיות פער כל כך גדול.

חנה קלר: התאמנו את זה לגבי מי שממלא את חובתו לשירות סדיר, לגבי מי שבמילואים ולגבי מי שחדל להיות שוטר.

חנה קלר: לפני הדיון ישבנו ועידו העיר לנו את הערתו וקיבלנו אותה.

עידו בן יצחק: לגבי יוצא צבא הממלא את חובתנו בשירות מילואים, הקנס, כפי שהוא מופיע בסעיף (ג)2 גבוה בצורה משמעותית מהקנס שיכול להיות מוטל על חייל מילואים בשירות רגיל.

עידו בן יצחק: אני בדעה שהקנס הזה צריך להיות זהה משום שחייל מילואים, גם אם הוא משרת במשטרה אינו כשוטר רגיל מאחר שהוא נמצא במשטרה מתוקף צו שמחייב אותו לשרת במשטרה, להבדיל משוטר רגיל שנמצא במשטרה מתוקף רצונו.

חמי דורון: אז אתה רוצה להשוות את זה למה שקורה בצה"ל?

עידו בן יצחק: כן.

חנה קלר: אנחנו מסכימים.

חמי דורון: מה קורה בצבא במצב הזה?

עידו בן יצחק: בצבא הקנס שיכול להיות מוטל הוא לפי סעיף 152 והוא קנס השווה לשכר יסוד חודשי של טוראי בשירות חובה.

חמי דורון: כמה זה?

חמי דורון: 400 שקל?

עידו בן יצחק: משהו כזה, 350 שקל.

עידו בן יצחק: הכפל קיים גם בצבא.

חמי דורון: 350 שקל זה ארוחה במסעדה.

חמי דורון: אתם נורמלים?

חמי דורון: החייל עשה עונש והשופט החליט לתת עונש כספי אפילו לגבי הדבר הכי פשוט כמו אובדן ציוד.

חמי דורון: למה להביא אותו לקצין שיפוט בכיר?

חמי דורון: אנחנו מדברים על רב"ט.

חמי דורון: אין סיבה להביא אותו בפני קצין שיפוט בכיר בגלל שהוא איבד "תיק שכל".

חנה קלר: אם ישנו בצבא גם אנחנו נשנה.

חמי דורון: אם העבירה חמורה, אז אנחנו מדברים על מהות העבירה ולא על הרצון, זה מהות העונש.

חמי דורון: אני מדבר על דבר פשוט: איש מילואים נסע באוטובוס ושכח את הצ'ימידן שלו.

חמי דורון: אני יודע כמה הוא עולה היום.

חמי דורון: בדרך כלל, קצין השיפוט ייתן קנס בגלל שזו רשלנות בסדר גודל X.

חמי דורון: אני חושב שזה מגוחך לגבי איש מילואים שיקבל 350 שקל קנס.

רונית קמינסקי: לנו יש את סעיף 71(ד) שזה חיוב מנהלי.

חנה קלר: אתה רוצה שעכשיו יהיה לנו פער כזה גדול מול הצבא?

חנה קלר: אם הצבא יתקן גם אנחנו נתקן.

חמי דורון: מה זה קשור?

חמי דורון: צריך לתקן לגבי מילואים ואת זה צריך גם לתקן בצבא.

חמי דורון: אני חושב שצריך להוציא בעניין הזה מכתב לשר הביטחון.

חמי דורון: זה מצחיק.

חמי דורון: תחשבו על הסכומים.

חמי דורון: אנחנו לא נמצאים במדינה כמו לפני 50 שנה.

חמי דורון: כל המשק התקדם חוץ מהמשכורת בצבא.

חמי דורון: משכורת של חייל, אני קיבלתי 400 לירות שזה כמו 300 שקלים היום.

חמי דורון: זה לא רציני.

רונה קדמי: העניין הוא שהקנס הוא אמצעי ענישתי.

רונה קדמי: הפיצויים באים לפצות על הנזק שנגרם במישרין.

חמי דורון: כמו שאמר פעם גנרל בארקר, שהיה המפקד הצבאי מטעם הבריטים על ארץ ישראל.

חמי דורון: הוא אמר שאם אתה רוצה להכות ביהודים – תכה אותם בכיס.

חמי דורון: זה כמובן מהלך אנטישמי אבל מה לעשות?

חמי דורון: גם אתם הרבה פעמים באים ודורשים ממשרד המשפטים להעלות את הקנסות כי זו הדרך היחידה שאנשים לא יחנו איפה שלא צריך להחנות למשל.

חמי דורון: אני חושב שהסכום נמוך מדי.

עידו בן יצחק: נכון, אבל דווקא אתה, כמי שהוביל מהלכים בוועדת חוץ וביטחון נגד השימוש בחיילים בכלל ובחיילי מילואים בפרט ביחידות שינן הצבא, הייתי מצפה שתשמור על השוויון בין חיילים כאלה וחיילים כאלה.

חמי דורון: מה שהובלתי שם זה שלא ישתמשו בצבא כחברת כוח אדם.

חמי דורון: משטרה זה סיפור אחר.

חמי דורון: אני הגשתי עכשיו הצעת חוק לגייס אנשים מתוקף חוק שירות הביטחון.

חמי דורון: את כל אלה שאומרים שהם לא יכולים להחזיק נשק כי הם פציפיסטים – שילכו למשטרה.

חמי דורון: שיהיו פקידים במשטרה.

חמי דורון: יש תפקידים מנהליים.

חמי דורון: שישב 3 שנים כמרכזן במשטרה ומי שמקצועי והתפקיד שלו הוא שיטור – שיהיה בשטח.

עידו בן יצחק: אם החוק ישאר כמו שהוא, שחייל מילואים הוצב על ידי קצין מיון יכול להיות מועמד בפני קנסות גבוהים בהרבה ואתה צריך לזכור שחיילים מילואים הם אחוז די קטן מהאוכלוסייה.

עידו בן יצחק: להטיל עליהם עוד נטל מעבר לזה...

חמי דורון: על מה בדרך כלל קצין שיפוט יקנוס את החייל?

חמי דורון: על זה שהוא אמר מילה לא יפה למישהו?

חמי דורון: לא.

חמי דורון: על אובדן ציוד.

חמי דורון: אדם צריך לדעת לשמור על מה שהוא מקבל.

עידו בן יצחק: מה, להטיל קנסות שמגיעים גם ל-1000 שקל?

חמי דורון: לא, אני מוכן להקטין אבל זה מגוחך שזה 350 שקל קנס.

רמי להב: הוא נתון כאן בסכנה של שלילת חירות.

חמי דורון: סליחה, סעיף 34(ג)(2) שדן בסמכויות הענישה של דן יחיד מדבר על איש מילואים שעומד בפני דן יחיד.

חנה קלר: נכון.

חנה קלר: אפילו קצין שיפוט רגיל.

חמי דורון: אני מוכן לקבל שזה לא צריך להיות סכום גבוה.

חמי דורון: קבוע שישית מהשכר הממוצע שזה 6900 שקל וזה הרבה כסף.

חמי דורון: אפשר להוריד את הסכום אבל זה לא יכול להיות 350 שקל.

עידו בן יצחק: הסכום לא מעניין אותי כמו שמעניין אותי השוויון בין חיילי מילואים שמשרתים פה לבין חיילי מילואים שמשרתים פה.

חמי דורון: אני מסכים אתך ולכן צריך להעלות את זה גם בצבא.

חנה קלר: דרך אגב, שכר היסוד של שוטר פשוט הוא נמוך ביותר.

חנה קלר: ניצב משנה מקבל הרבה יותר.

חנה קלר: זה מקביל לאלוף משנה.

חמי דורון: אם אלוף משנה עומד לדין על דבר כזה, שישלם.

עידו בן יצחק: לצבא יש עמדה בעניין הזה?

חנה קלר: כל קצין עומד בפני קצין בכיר, אז יהיה לך כפול 2.

חמי דורון: הרי הקנס "יכול שיהיה".

חנה קלר: הוא שוקל את זה מול הנזק שנגרם.

חמי דורון: אתם רוצים שיקול דעת, נכון?

חמי דורון: אז יש לכם פה שיקול דעת.

עידו בן יצחק: מה עמדת הצבא לגבי זה?

רמי להב: אין לנו עמדה רשמית של שר הביטחון, אבל אם רוצים להגיע לשוויון אז אולי שווה שהקנסות יוצמדו לגבי מה שקבוע בחש"ץ - -

חנה קלר: אבל אין 100% שוויון.

חנה קלר: יש לנו אנשים אחרים.

חמי דורון: לפי הנוסח כאן, זה יוצא פחות ממה שצריך לשלם בצבא, כשאנחנו מדברים על הדרגות הנמוכות.

עידו בן יצחק: אם זה 3000 אז זה 500 שקל.

חמי דורון: אבל אנחנו מדברים על שכר היסוד שהוא בערך 2000 שקל, ללא תוספות.

חמי דורון: זה השכר הבסיסי שעליו באות כל התוספות.

חמי דורון: זה יכול להיות אפילו פחות מ-300 שקל.

גבי פיסמן: אבל יש לנו מנגנון שונה ממה שיש בצבא.

גבי פיסמן: השאלה אם יש מקום ליצור מנגנון אחר?

חמי דורון: למה יצרתם את זה מראש?

גבי פיסמן: כי חשבנו שיש בזה היגיון.

חמי דורון: אני מסכים שיש דברים שבהם המשטרה צריכה להיות זהה לצבא ויש דברים שלא.

חמי דורון: אצלכם זה סכום קבוע?

רמי להב: כן.

רמי להב: קצין בדרגה גבוהה לא יישפט על ידי קצין שיפוט זוטר.

חנה קלר: כמו אצלנו.

חנה קלר: אני הייתי משאירה את זה.

רונית קמינסקי: יש היגיון לקנס פרוגרסיבי לפי דרגות השכר.

חמי דורון: בחשיבה בולשביקית זה יותר הגיוני, כי אם אתה יותר עשיר – תשלם יותר.

חמי דורון: זה לא נכון.

חמי דורון: הקנס שאתה משלם זה לא משנה אם אתה עני או עשיר.

חמי דורון: קנס הוא קנס.

חמי דורון: הקנס שאתה משלם הוא בעבור מה שעשית.

חמי דורון: את אומרת שזה לפי שכר.

רונית קמינסקי: אני אומרת שאם אתה עובר עבירות אצלי, אני אקח לך חלק יחסי של מה שאני נותנת לך.

רונית קמינסקי: בזה יש איזה שהוא היגיון.

חמי דורון: אבל את לא נותנת לי שום דבר כשאני במילואים.

רונית קמינסקי: אני מסכימה.

חנה קלר: אבל חבר הכנסת דורון, אם אנחנו לוקחים את ההצעה של עידו פלוס סעיף 71, שנותן לך חיוב באותם מקרים שהשופט חושב שזה מתאים – אז יש לך את התמונה השלמה.

חנה קלר: אנחנו לא סתם הסכמנו לעידו, כי אנחנו חושבת שזה נותן לנו את העיקרון של השוויון ולנו יש עדיפות עליהם, שיש חיוב בפיצוי.

חנה קלר: אני חושבת שנשאיר את זה ככה.

עידו בן יצחק: צריך להצמיד את זה לחוק השיפוט הצבאי.

חמי דורון: אבל אתה לא יכול להפנות לחוק השיפוט הצבאי.

חנה קלר: אבל אמרנו שוטר חובה בדרגת קבע.

חמי דורון: סליחה, אנחנו מדברים על איש מילואים.

חמי דורון: אתם משגעים אותי.

גבי פישמן: ההצמדה היא לשוטר חובה.

חמי דורון: בסעיף 2, לגבי נאשם יוצא צבא, קנס שאינו עולה על שכר יסוד חודשי שהיה משולם לטוראי בצה"ל?

עידו בן יצחק: לא, שכר יסוד שמשולם ליוצא צבא הממלא את חובתו בשירות סדיר.

חמי דורון: שוטרי החובה במג"ב מקבלים בדיוק אותו שכר כמו חיילים?

רונה קדמי: זה תלוי בפעילויות.

עידו בן יצחק: אבל שכר יסוד הוא אותו שכר יסוד ויש על זה כל מיני תוספות.

עידו בן יצחק: כתוב: שכר יסוד חודשי ואנחנו נמצא את הניסוח.

חנה קלר: אם הצבא ישנה, אנחנו במקביל גם נשנה.

חנה קלר: נעשה תיקון עקיף אחר כך, לחוק התיקון הצבאי.

חמי דורון: בעצם מדובר כאן על שוטר שבמקום השירות הצבאי שלו הוא עושה.

חמי דורון: ..

חמי דורון: אז ההיגיון אותו היגיון.

חמי דורון: אי אפשר צריך לתקן את זה לכל האורך.

חנה קלר: לפי מה שהוא מקבל בפועל, ביד.

עידו בן יצחק: בחוק הצבאי הם אומרים שזה שישית שכר טוראי ופה הם אומרים שישית שכר שלו.

עידו בן יצחק: בפועל, אין הבדלים גדולים בין שכר טוראי לשכר סמל, קל וחומר לגבי שישית שכר.

חמי דורון: בסדר, זה הגיוני.

חמי דורון: ומה קורה אם השוטר הזה הוא רב פקד?

חנה קלר: אותו דבר, אבל לא יהיה בסדיר רב פקד.

חמי דורון: אני מתכוון למקבילה לסגן.

חנה קלר: הוא לא בשירות סדיר.

חנה קלר: הוא יכול להיות סמל אולי אבל לא שמעתי שהוא יכול להגיע לרב פקד או מעבר לזה.

חמי דורון: למה?

חמי דורון: הוא לא יכול להיות קצין בשירות חובה?

עידו בן יצחק: אבל אז הוא מקבל משכורת של חייל.

חמי דורון: אבל הוא לא מקבל משכורת יסוד של טוראי ויש הבדל.

חנה קלר: אז מה?

חנה קלר: זה נראה לי נכון.

אלון כרמלי: אין הרבה הבדל בין קצין לחייל בחובה.

חמי דורון: בסדר.

חמי דורון: הלאה.

חנה קלר: עכשיו יש לנו את הפער שאנחנו הכנסנו והם לא: "(ה) בעבירת משמעת הכרוכה בנהיגה ברכב משטרתי – פסילת רישיון נהיגה משטרתי לתקופה שאינה עולה על 30 ימים.

חנה קלר: " לגבי נאשם שחדל להיות שוטר קנס שאינו עולה על החלק השישי מהשכר הממוצע במשק כהוראתו בחוק הביטוח הלאומי וזה נראה לי נכון מאוד.

חמי דורון: למה?

חמי דורון: זה אותו היגיון.

חמי דורון: אי אפשר להפעיל היגיון שונה למקרים דומים.

חנה קלר: אבל הוא כבר אזרח.

רונית קמינסקי: זה שוטר קבע שאני צריכה לדעת איזה קנס מגיע לו.

רונית קמינסקי: לפי מה?

עידו בן יצחק: לפי הדרגה שלו.

עידו בן יצחק: זה יכול להיות הרבה יותר והרבה פחות, אבל העניין של ההעמדה לדין אחרי שהוא השתחרר הוא עניין של מקריות.

חמי דורון: השכר הממוצע במשק הוא 7000 שקלים, 6994 שקלים.

חמי דורון: שישית, זה אומר למעלה מאלף שקל.

גבי פיסמן: אנחנו לא מדברים פה על שוטרים שהם יוצאי צבא.

חנה קלר: נאשם שחדל להיות שוטר, גם השיקולים של מדיניות תביעה עד שתעמיד אותו לדין, זה צריך להיות משהו מאוד - -

חמי דורון: אני מוגבל בזמן.

חנה קלר: בסדר, אבל קבענו אם יובא לדין.

חנה קלר: אתמול היו הדיונים הפנימיים שלנו ואנחנו צריכים כאן שתי משוכות: 1.

חנה קלר: כתוב שיפסקו ההליכים.

חנה קלר: אנחנו לא רוצים להמשיך הליכים אתו, לא נעמיד אותו לדין אלא אם באמת יש משהו שהוא בעל משקל וצריך להעמיד אותו לדין.

חנה קלר: 2.

חנה קלר: זו המשוכה של הזמן.

חמי דורון: תעמידי אותו לדין וההיגיון, המבנה ההגיוני של החוק צריך להיות כזה שזה צריך להיות שישית מהשכר שבו הוא עזב את השירות.

חנה קלר: עידו, מה אתה מציע?

עידו בן יצחק: אני חושב שזה צריך להיות שכר לפי דרגה.

עידו בן יצחק: זה שכתב האישום או התלונה הוגשה אחרי שהוא השתחרר, אני לא חושב שזה צריך לשנות.

גבי פיסמן: המדד של השכר הממוצע במשק זה מדד אובייקטיבי.

גבי פיסמן: אם אנחנו חוזרים לשכר שמוצמד לדרגה, אז למה - -

חמי דורון: השכר הממוצע במשק משתנה.

חנה קלר: אבל הוא לא משתנה בין עשיר לעני.

חנה קלר: לכולם יש אותו שכר ממוצע.

חמי דורון: אז תעשו לפי שכר מינימום במשק כהגדרתו.

חנה קלר: כמה היום שכר המינימום?

חמי דורון: 3200 שקלים.

חמי דורון: זה בדיוק פי 2.5.

חמי דורון: תראו, מה שלא עשינו בשני המקורות האלה, לגבי המילואים וגם לגבי הסדר, אנחנו מסתובבים סביב ה-350 שקל קנס.

רונית קמינסקי: לא, זה לגבי שירות חובה.

חמי דורון: אז לשוטר במילואים זה יהיה 500 שקל.

חמי דורון: מה קרה?

חמי דורון: תעשו את זה לפי שכר המינימום במשק.

חמי דורון: יש עניין של היגיון.

חנה קלר: אבל ההתחשבות לגבי סדיר ומילואים היא אינה קיימת לגבי שוטר שהיה בקבע וחדל להיות שוטר.

חנה קלר: הוא כמו כל אחד האזרחים.

חמי דורון: מה קורה לגבי איש קבע שמקבל קנס?

חמי דורון: לפי מה מודדים את הקנס שלו?

חמי דורון: לפי מה הוא משלם?

רמי להב: סמל ראשון בקבע, אם נשפט על ידי קצין שיפוט בכיר זה שכר טוראי.

רמי להב: בדרך כלל זה פי 2 כי הוא נשפט על ידי קש"ז.

חמי דורון: גם פה האופציה של קצין שיפוט בכיר קיימת.

רונית קמינסקי: פה לא צריך להשוות לצבא אלא לשוטר שממשיך לשרת, והעונש הוא 5 ימי שכר.

חנה קלר: כתוב: לגבי נאשם אחר, מי שבשירות פעיל, שכר שאינו עולה על שכר של 5 ימים כפי שנקבע בפקודות משטרת ישראל.

חנה קלר: אתה חושב שצריך להשוות את 3 ו-4?

חמי דורון: אני חושב שצריך להיות רציונל בין הסעיפים.

רונית קמינסקי: היה לנו רציונל שחשבנו שאת יוצאי הצבא ואנשי המילואים צריך להשוות למה שקורה בצבא, אבל לגבי מי שהיה אצלי בשירות רגיל, צריך להשוות את מי - -

חמי דורון: ברגע שאת שופטת אותו יש לך את האפשרות להכפיל את הקנס על ידי זה שאת מעמידה אותו בפני קצין שיפוט בכיר.

חמי דורון: יש לך את האפשרות גם פה, של הפיצויים .

חמי דורון: יש לך אפשרות להעניש אותו יותר אבל בואי נניח שהעבירה היא לא כזאת שהאיש צריך לשלם 1000 או 1500 שקל קנס.

חנה קלר: צריך לזכור שזה הקנס המרבי.

חנה קלר: אז אם בנסיבות העניין הוא לא ייתן את הקנס המרבי?

גבי פיסמן: אני רוצה להראות לכם מה קיים בהצעת החוק החדשה של שירות המדינה, כי זו איזו שהיא פונקציה שמקבילה לדן היחיד פה: יש לו סמכות להפקיע משכורת בסכום שלא יעלה על החלק ה-12 ממשכורתו הקובעת של אותו אדם לתקופה שלא תעלה על 6 חודשים.

גבי פיסמן: זאת אומרת, כפול 3.

גבי פיסמן: זה חצי משכורת.

חנה קלר: אז אצלנו זה יחסית מאוזן.

גבי פיסמן: ההקבלה לשירות המדינה יותר נכונה כי אנחנו לא מדברים על שירות זמני אלא על אנשים שזה העיסוק הקבוע שלהם.

חמי דורון: אנחנו מדברים על אנשים שלא נמצאים במערכת.

חמי דורון: החלק השישי משכר המינימום במשק זה קצת מעל 500 שקל, אם את מעבירה את זה לקצין שיפוט בכיר מגיעים ל-1000 שקל.

חמי דורון: אני לא רואה שום בעיה עם זה.

עידו בן יצחק: לא צריך להיות הבדל בין 3ל-4.

עידו בן יצחק: זה שהוא חדל להיות שוטר, זה ישפיע על כך מבחינת שיקולי ענישה אבל לא מבחינת הסכום.

חמי דורון: הוא עזב את המערכת והוא לא יכול להזיק למערכת.

חמי דורון: העבירה הזאת שאנחנו מדברים עליה זו עבירה שפוגעת במערכת מבחינת הפן המשמעתי הטהור.

חמי דורון: הוא כבר לא במערכת.

חמי דורון: הוא לא יכול להזיק לי.

חמי דורון: פה הוא נמצא בתוך המערכת ויש הבדל.

חמי דורון: אנחנו נעשה את זה לפי שכר המינימום במשק.

רונית קמינסקי: שכר 5 ימים זה בערך רבע משכורת ואני מדברת על מי שעוזב אותי ולפחות יקבל שכר מינימום.

רונית קמינסקי: בחודשים הקרובים הוא יקבל דמי אבטלה.

רונית קמינסקי: אם הוא עוזב אותי, או שהוא מקבל ממני פנסיה או שהוא עזב לפני שהוא יצא לפנסיה אז המינימום שהוא יקבל זה שכר מינימום.

רונית קמינסקי: ..

חמי דורון: זה לא נכון מכיוון שנניח שהוא עזב אותך וקיבל אצלך, השכר לצורך הביטוח הלאומי של החייל 3500 חודש.

חמי דורון: הוא מובטל.

רונית קמינסקי: אם זה מתחת לשכר המינימום, הוא לא יקבל את שכר המינימום?

חמי דורון: מה פתאום?

חמי דורון: רבותיי, אני לא רואה מניעה שזה לא יהיה לפי שכר המינימום במשק, כאשר לגבי סעיף 4 נשאר וסעיף 3 ישתנה: לפי שכר המינימום במשק.

חמי דורון: יש לכם את האפשרות, אם אתם נורא רוצים - -

חנה קלר: אתה מחליט, זו החלטה שלך.

חמי דורון: אני רוצה להגיע אתכם להסדר.

חמי דורון: שכר המינימום זה השכר המקסימאלי שהאדם הגיע אליו.

חמי דורון: זה מה שמשלמים היום במשק.

רמי להב: יש לנו שאלה לגבי סעיף 3: כמו שאנחנו מבינים שיעור הקנס הוא לפי הסטטוס של הנאשם ביום המשפט?

חמי דורון: לא.

רמי להב: אתם מפלחים את זה לקטגוריות, זה לפי הסטטוס שלו ביום המשפט?

רונה קדמי: נכון.

רמי להב: תנו לי דוגמא לנאשם שהיה שוטר חובה ובעקבות תלונת משמעת רוצים להעיף אותו - -

חמי דורון: אבל לא על זה מדובר.

חמי דורון: סעיף 3 מדבר על שוטר בקבע.

עידו בן יצחק: הוא צודק, כי הנאשם חדל להיות שוטר והוא חייל משוחרר...

חמי דורון: זה לא מנוסח נכון.

חמי דורון: ההגדרה צריכה להיות ברורה שפה מדובר על שוטר שלא היה חייל בשירות סדיר אלא על שוטר שהיה בשירות קבע.

עידו בן יצחק: אנחנו נכתוב את זה.

חנה קלר: נשנה את זה בכפוף לניסוח.

עידו בן יצחק: לגבי הניסוח: הקנס שאינו עולה על החלק השישי משכר המינימום במשק כהגדרתו בחוק.

עידו בן יצחק: ..

חנה קלר: נעשה את זה בהתאמה גם בסעיף של קצין שיפוט בכיר.

חמי דורון: אנחנו מאשרים את סעיף (4) מאושר.

חמי דורון: אני מזכיר שהכל תחת סעיף 34.

חנה קלר: "(ד) ריתוק למקום השירות לתקופה שאינה עולה על עשרה ימים, ובלבד שלא יוטל ריתוק על מי שחדל להיות שוטר;" אנחנו הוספנו את זה לאור החלופה שבתיקון הזה גם אפשר להעמיד לדין את מי שאינו שוטר.

חנה קלר: זה לא היה קודם.

חנה קלר: סעיף (ה) הוא חדש וזה בעצם מהווה מענה להתנהגות ברכב משמטרתי ואז אמרנו: "(ה) בעבירת משמעת הכרוכה בנהיגה ברכב משטרתי – פסילת רשיון נהיגה משטרתי לתקופה שאינה עולה על 35 ימים.

חנה קלר: " זה כדי להרתיע ולתת מענה להתנהגות שאנחנו רוצים לעקור אותה במשטרה.

חמי דורון: מה קורה לגבי שוטר שנוסע בפראות וגורם תאונה?

חנה קלר: עומד לדין ומשלם קנס.

חמי דורון: פסילת רשיון נהיגה משטרתי היא רק עד 30 יום?

חמי דורון: גם אם הוא גורם תאונה?

חמי דורון: למשל, קצין משטרה יכול לשלול מאדם רגיל את הרשיון ל-60 יום?

חנה קלר: צריך לזכור שזו אותה עבירת תנועה שעומדים בגינה לדן יחיד.

חנה קלר: אם זו עבירת תנועה שכרוכה בפגיעה במישהו, זה פלילי.

חמי דורון: לדוגמא: אני היום עברתי באור אדום והתאונה היא תאונת רכוש בלבד, אין נפגעים.

חמי דורון: בגלל שעברתי באור אדום, קצין המשטרה שולל ממני את המשטרה ל-60 יום.

חנה קלר: נכון.

חנה קלר: יכול להיות שאם תהיה שוטר הוא גם יעשה את זה.

חנה קלר: זה לא משפיע על הסמכות - -

חמי דורון: אז למה פה אתם מקטינים?

חנה קלר: אתה מדבר כאן על אותם מקרים שבכלל הוחלט שהשיפוט יהיה בפני דן יחיד.

חנה קלר: במקרים האחרים זה הולך לבית משפט פלילי רגיל לתעבורה ולשכת התעבורה מעבירה לפרקליטות אם היא רוצה - -

חמי דורון: תראי, גם אזרחים, לא כל כך מהר מביאים אותם בפני בית משפט לתעבורה בנזק שאין בו פגיעות גוף.

חנה קלר: נכון, אבל אתה יודע שדווקא עניינם של השוטרים להבדיל מאזרחים, כשיש נזק בלבד השניים מחליפים פרטים וכל אחד הולך לדרכו.

חנה קלר: מניסיון, אני יכולה לומר לך שכאשר רכב משטרתי פוגע ברכב אחר ועושה תאונה, ישר צריך ללכת ללשכת התנועה וגובים עדות ואפילו נשפטים ומקבלים קנסות.

חנה קלר: אני למשל, נסעתי לאחור ופגעתי ממשהו ונגרם נזק לרכב ונשפטתי.

חמי דורון: כי גרמת נזק לרכב המשטרתי.

חמי דורון: פגעת ברכוש המשטרה.

חנה קלר: אבל אם הייתי פוגעת בתאונת דרכים זה היה הולך ללשכת התנועה שם ופרקליט המחוז היה צריך להסכים לסגור תיק כזה.

חמי דורון: אני אשאל את השאלה אחרת: יש לנו שוטר עשיר ולאשתו העשירה יש רכב שלה.

חמי דורון: הוא נהג ברכב שלה אבל הוא נהג בצורה מאוד פראית שהוא, כשוטר, לא יכול להרשות לעצמו לנהוג כך.

חמי דורון: לכן, המשטרה מחליטה - -

חנה קלר: זו התנהגות שאינה הולמת.

חנה קלר: מדובר על עבירה בנהיגה ברכב משטרתי, כי אנחנו לא רוצים שיראו רכב משטרתי נוהג לא בסדר.

חמי דורון: רבותיי, בואו נתקדם, סעיף (ה) מאושר.

חנה קלר: "(ו) לגבי נאשם שהוא יוצא צבא כאמור בפסקת משנה (ג)(1), כשהוא בשירות – מחבוש לתקופה שאינה עולה על 35 ימים".

עידו בן יצחק: המצב קיים גם היום אבל יש איזה קטע מוזר שיש סמכות לרתק ל-5 ימים אבל מחבוש יש סמכות ל-7 ימים.

חנה קלר: בגלל הוראות של הצבא.

חנה קלר: מאחר ומדובר בסדיר, בגלל פקודות הצבא עשינו גם פה.

חנה קלר: המחבוש הוא רק לגבי סדיר בדן יחיד.

חמי דורון: למה לא להשוות את זה?

חמי דורון: אם הריתוק הוא 5 ימים למה שהמחבוש לא יהיה 5 ימים?

עידו בן יצחק: המחבוש הוא רק לגבי יוצאי צבא.

גבי פיסמן: זה כדי לא ליצור את האבחנה בין שוטרי מג"ב לחיילים בסדיר.

חנה קלר: היתה פניה כזאת ושינינו מאחר והמחבוש הוא מיוחד רק בדן יחיד לסדיר.

חנה קלר: בקצין שיפוט בכיר יש לנו את הכל אותו דבר אלא שהקנסות יותר גבוהים.

עידו בן יצחק: אנחנו נעשה את התיקונים בהתאמה.

חמי דורון: אז למעשה סעיף 2 של שיפוט בכיר, ניתן להעביר אותו בהתאמה לכל התיקונים שביצענו.

חנה קלר: בסעיף 35 ההסדר היה על דחיית ביצוע העונש אבל קצת הרחבנו.

עידו בן יצחק: רגע, הריתוק גם כפול ופסילת רשיון נהיגה זה גם כפול ומחבוש זה 35 ימים רק לסדיר.

חנה קלר: "35.

חנה קלר: דן יחיד רשאי, מנימוקים מיוחדים שיירשמו, לדחות את ביצוע העונש או לקבוע תנאים לביצועו במעמד מתן הפסק, ואם הוגש ערר – גם לאחר מתן הפסק וכל עוד לא החל הדיון בערר; החל הדיון בערר – תהא הסמכות האמורה נתונה לדן בערר.

חנה קלר: " זה הסדר שהיה ואמרנו שאפשר גם לא על פי בקשת הנאשם אלא גם ביוזמת דן יחיד.

עידו בן יצחק: לכמה זמן אפשר לדחות את ביצוע העונש?

חנה קלר: אין הגבלה.

רונית קמינסקי: אבל יש לנו הגבלה של התיישנות עונשים.

חמי דורון: אז אם אני דוחה את ביצוע העונש עד שנהייתה התיישנות ובא לציון גואל.

חנה קלר: אתה צריך לכתוב חובת הנמקה.

חנה קלר: כתוב: מנימוקים שירשמו.

חנה קלר: נניח שהנאשם אומר שהוא לא יכול להיכנס למחבוש כי מחר לאח שלי יש בר מצוה.

חנה קלר: אז הוא צריך לכתוב בנימוק והנימוק עוצר את התקופה עד סוף הבר מצוה.

חמי דורון: אבל פה כתוב: דן יחיד רשאי, מנימוקים מיוחדים שירשמו.

חמי דורון: ..

חמי דורון: כלומר, מי שכותב את הנימוקים זה הדן היחיד ואת אומרת, שזה על פי הבקשה של הנאשם.

חנה קלר: פה זה ביוזמתו שלו.

חנה קלר: נגיד שהשוטר לא ביקש את זה כי הם לא יודעים הרבה פעמים להגן על עצמם כמו שצריך בדן יחיד, אבל נניח שהדן יחיד דוחה את ביצוע המחבוש לאחרי החגים.

חמי דורון: זה בסדר.

חמי דורון: זו תקופה מוגבלת.

חנה קלר: השימוש בזה הוא בסדר.

חמי דורון: למה אתם לא מגבילים את התקופה?

חנה קלר: ובלבד שלא יעלה על תקופת ההתיישנות?

חנה קלר: זה מצחיק.

חנה קלר: אני חושבת שגם הדן היחיד צריך לתת את הדעת על כך שתהיה איזו התאמה בין הדחיה לכך שהוא לא ימלט מהדין.

חנה קלר: אי אפשר לכתוב את הכל בחקיקה.

חמי דורון: אבל מה הבעיה לקבוע מועד?

יעל אידלמן: גם אם אתה דוחה ביצוע אתה כותב:

יעל אידלמן: יתייצב לעונש בתאריך זה וזה.

יעל אידלמן: ככה זה נרשם.

רונית קמינסקי: זה רק ריתוק קנס או מחבוש.

רונית קמינסקי: אלה שלושת העונשים שיש להם משמעות מבחינת דחיה ובדרך כלל קובעים להם זמן.

חמי דורון: נסיים את סעיף 36.

חנה קלר: "36.

חנה קלר: (א) שוטר שהרשיעו דן יחיד, רשאי, בתוך 15 מיום שהומצא לו הפסק, להגיש ערר על הפסק ואם חויב בתשלום פיצויים לפי הוראות סעיף 71 – גם על החיוב כאמור בדרך שקבע השר.

חנה קלר: " זה בתקנות.

חנה קלר: "(ב) בערר ידון קצין שיפוט בכיר שדרגתו אינה נמוכה מדרגת הדן יחיד שנתן את הפסק ושמונה לכך בדרך שקבע השר.

חנה קלר: " – זה לשון של תקנות.

חנה קלר: הכל בתקנות.

חמי דורון: מתי יהיו התקנות האלה?

חנה קלר: יותקנו מיד אחרי.

חמי דורון: ואתם תביאו את התקנות לכאן.

חנה קלר: בוודאי.

חמי דורון: כמה זמן יקחו התקנות?

חנה קלר: אמרנו שאנחנו רוצים תחילה של 3 חודשים ואנחנו עכשיו כבר יושבים על התקנות.

חנה קלר: אנחנו לא יכולים לעשות את זה סופית כי אנחנו לא יודעים איזה שינויים תכניסו לנו בחקיקה.

חנה קלר: התחלנו את הדיונים.

חנה קלר: "(ג) קצין שיפוט בכיר שמונה לדון בערר רשאי להשתתף בו, אף אם הוגש לאחר המועד האמור בסעיף קטן (א), אם הוכח, להנחת דעתו, כי היה הצדק סביר לאיחור.

חנה קלר: " קורה.

חנה קלר: "(ד) העורר רשאי לחזור בו מעררו כל עוד לא ניתנה החלטה בערר.

חנה קלר: (ה) הוראות סעיף 29 יחולו, בשינוים המחויבים, גם לגבי מי שדן בערר.

חנה קלר: "

עידו בן יצחק: למעשה, ההחלטה בערר היא סופית, אין עליה עוד ערעור?

חנה קלר: נכון.

חנה קלר: אתה יכול לתקוף אותה רק בבג"ץ.

חנה קלר: "סופיות פסק של רב ניצב ושל שופט.

חנה קלר: 37.

חנה קלר: על אף הוראות סעיף 36(א), פסק של המפקח הכללי בשבתו כדן יחיד או פסק של רב ניצב או שופט, שאליו הועבר הדיון, לפי הוראות סעיף 29(ג), הוא פסק סופי.

חנה קלר: "

חמי דורון: 36 ו-37 בסדר.

חנה קלר: "38(א) קצין שיפוט בכיר הדן בערר רשאי – (1) לקבל את הערר ולזכות את הנאשם; (2) להקל בעונש; (3) לדחות את הערר; (להרשיע בעבירת משמעת אחרת, ובלבד שניתנה לנאשם הזדמנות סבירה להתגונן.

חנה קלר: (ב) היה הערר על חיוב בתשלום פיצויים לפי סעיף 71, רשאי קצין השיפוט הבכיר הדן בערר לבטל את החיוב בתשלום או להפחית את שיעור הפיצויים.

חנה קלר: "

חמי דורון: אבל אם הוא מרשיע בעבירת משמעת אחרת?

חמי דורון: אז מה?

חמי דורון: זה משנה את כללי המשחק.

יעל אידלמן: מי שמגיש ערעור, גם אם הוא נחשד בעבירה אחרת, הוא לא מקבל עונש יותר חמור ממה שהוא קיבל.

רונית קמינסקי: אלא אם כן המדינה הגישה נגדו ערעור.

חנה קלר: זה לא בדיוק העונש, זה דבר נוסף שנקבע בעל פה.

חנה קלר: זה לא בעונשים.

חנה קלר: לכן הוא ב-71 ולא בעונשים.

חנה קלר: התשלום צריך להיות בשים לב לנזק שנגרם למערכת.

חנה קלר: מה היה שווי הציוד שהוא איבד או איזה נזק הוא גרם לאוטו כשהוא פגע בפגוש וכולי.

חמי דורון: סיימנו את סעיף 38.

חמי דורון: אני מודה לכולכם.

חמי דורון: הישיבה נעולה.