ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 478, 2005-07-19 10:30

גאלב מג'אדלה: שלום, אני פותח את הישיבה.

גאלב מג'אדלה: חה"כ רצאבי, האם הגעתם להסכמה לגבי הנוסח?

אהוד רצאבי: עד כמה שאני יודע הגענו לנוסח מוסכם.

אהוד רצאבי: ישבנו גם עם היועץ המשפטי עידו בן יצחק.

גאלב מג'אדלה: אנחנו אפשרנו לכם פרק זמן סביר על מנת שתגיעו להבנות.

גאלב מג'אדלה: אני מציע שתפתח את הדיון ותסביר את הצעת החוק.

אהוד רצאבי: החוק היום מחייב אדם ששינה את כתובתו לעדכן את משרד הפנים ואת יתר הרשויות.

אהוד רצאבי: אנחנו יודעים, כי יש רשויות רבות שמשתמשות במאגרים של משרד הפנים כדי לשלוח דואר, ולא רק כדי לשלוח דואר.

אהוד רצאבי: אם ניקח את בעלי כביש מס' 6 לדוגמא, אנחנו נראה כי הם משתמשים בכתובת הנמצאת במשרד הרישוי.

אהוד רצאבי: כאשר אנחנו עוברים כתובת, אנחנו נדרשים לעדכן את משרד הרישוי, הצבא, רשויות המס, משרד הפנים ועוד גופים נוספים.

אהוד רצאבי: לפי הצעת החוק שלי, האזרח יהיה חייב על פי החוק לעדכן רק רשות אחת, את משרד הפנים.

אהוד רצאבי: יתר הרשויות ימשכו את המידע ממאגר המחשבים של משרד הפנים, בהתאם לתקנות, בהתאם לתדירות שקבועה בהצעת החוק.

אהוד רצאבי: בכך אנחנו נגרום ליעילות ולחוסר סרבול.

אהוד רצאבי: בהצעה שמונחת לפנינו, התייחסנו גם לכתובת נוספת, כתובת למשלוח דברי דואר להבדיל מהמען, מתוך הבנה שלעיתים אדם רוצה לקבל את הדואר שלו במקום אחר ולא במקום מגוריו.

אהוד רצאבי: בעקבות המלצתו של היועץ המשפטי של הממשלה, קיבלתי את הדרישה כי הצבא לא ייכלל בהצעת החוק המקורית שלי.

אהוד רצאבי: הנושא הזה נדון כבר זמן רב.

אהוד רצאבי: אנחנו ישבנו יחד אצל מנכ"ל משרד הפנים, ומאז אני מקווה שעברו מספר חודשים כדי שכל הצדדים יגיעו להבנה ביניהם.

דוד אזולאי: אז בעצם אתה מאפשר לכל דיכפין לקבל את הכתובת של האזרח.

אהוד רצאבי: זה קיים בחוק גם היום.

אהוד רצאבי: אם אתה רוצה לדעת איפה גר אהוד רצאבי, אתה יכול לפנות למשרד הפנים ולקבל את כל האינפורמציה.

אהוד רצאבי: היו"ר דוד אזולאי: הבעיה היא שזה מנוצל לרעה על ידי כל מיני גורמים.

אהוד רצאבי: האם אתה מדבר על דואר זבל?

דוד אזולאי: לא רק.

דוד אזולאי: אני מדבר על כל מיני גורמים מסחריים שמנצלים את המידע הזה על מנת להציף אותך בפרסום.

אהוד רצאבי: יש חוק אחר שמונע את זה.

אהוד רצאבי: אתה לא יכול להוציא קבצי מידע החוצה.

עידו בן יצחק: זה מיוחד לרשויות ספציפיות שמוגדרות.

עידו בן יצחק: גם כיום המידע על הכתובת שבה מתגורר האדם פתוח לכל.

אהוד רצאבי: בהגדרת החוק אנחנו מגדירים את הרשויות שתהיינה חייבות להתעדכן.

גאלב מג'אדלה: מה לגבי צה"ל?

אהוד רצאבי: החרגנו את צה"ל מהצעת החוק, כיוון שהוסבר לי שזה כפוף לדין פלילי.

אהוד רצאבי: כאשר הצבא רוצה להפיץ צווים או לגייס אנשים, הוא רוצה שתהיה לו שליטה על מאגר המידע שלו.

אביטל שטרנברג: הסיכום שאליו הגיעו משרדי הממשלה, הוא ליצור מסלול נפרד.

אביטל שטרנברג: אנחנו לא מדברים על מען לפי חוק מרשם האוכלוסין, שיש לו השלכות להרבה מאוד עניינים, אלא על יצירת מסלול של כתובת למסירת דברי דואר עבור רשויות מסוימות.

אביטל שטרנברג: מרגע שנכנסת למסלול הזה מרצונך, באופן וולונטרי, אתה מתחייב לעדכן את כתובתך מכאן ואילך, והרשויות תמשוכנה את הכתובת הזאת והן גם תחויבנה לפנות אליך לפי הכתובת הזאת.

אביטל שטרנברג: זאת הכתובת שעליה חלות החזקות.

אביטל שטרנברג: אנחנו יוצרים פה מסלול שהוא מקביל למסלול של חוק מרשם האוכלוסין, מסלול של כתובת למסירת דברי דואר.

אהוד רצאבי: זאת לא היתה כוונת החוק.

אביטל שטרנברג: אנחנו יודעים, אבל זאת ההסכמה שאליה אנחנו הגענו.

אביטל שטרנברג: זאת העמדה של משרדי הממשלה.

אביטל שטרנברג: אני חושבת שהעמדה הזאת נכונה, משום שאחרת אנחנו נכנסים למבוך מאוד גדול.

אביטל שטרנברג: שרה ממשרד הפנים תוכל להסביר עד כמה זה ייצור בעיות אם ניצור מסלול לפי חוק מרשם האוכלוסין.

אביטל שטרנברג: זאת ההצעה שהועברה.

גאלב מג'אדלה: נראה לי שיש פה משהו לא בסדר.

גאלב מג'אדלה: אנחנו עשינו פסק זמן של יותר מחודשיים על מנת שתגיעו יחד להבנות, חה"כ רצאבי אומר לי שהגעתם להבנות, ועכשיו אני רואה שאין הבנות.

אביטל שטרנברג: חילוקי הדעות שיש לנו עם הנוסח שהציע היועץ המשפטי, הם חילוקי דעות טכניים.

אביטל שטרנברג: יש לנו הערות, שאני חושבת שחלקן מקובלות עליו.

אביטל שטרנברג: ניהלתי איתו שיחה הבוקר, והתברר לי כי אנחנו מסכימים על רוב הדברים.

אביטל שטרנברג: המחלקות שלנו עם הייעוץ המשפטי של הוועדה הן ממש מינוריות.

גאלב מג'אדלה: חה"כ רצאבי מתנגד לחלוטין לעמדה שאת מציגה פה היום.

אהוד רצאבי: זה גם בניגוד לסיכומים שהיו לי עם משרד הפנים, שהגעתי אליהם עם מנכ"ל המשרד לפני מספר חודשים.

דוד אזולאי: האם היועץ המשפטי של הוועדה היה שותף להבנות האלה?

עידו בן יצחק: אנחנו קיבלנו את ההצעה שהוגשה לנו על ידי משרדי הממשלה, לגבי מסלול של כתובת למשלוח דואר.

עידו בן יצחק: בשבוע שעבר דיברתי עם עו"ד ליפשיץ לגבי אותם אנשים שלא יבחרו ללכת במסלול של כתובת למשלוח דואר, ואינם מעונינים שתהיה להם כתובת נפרדת למשלוח דברי דואר.

עידו בן יצחק: אנחנו רצינו שגם הכתובת של האנשים האלה תתעדכן.

עידו בן יצחק: לכן עשינו את השינויים האלה.

עידו בן יצחק: זה משהו טכני שאנחנו יכולים לפתור אותו.

גאלב מג'אדלה: האם המציע לא יודע על ההסכמות שאתם הגעתם אליהם?

עידו בן יצחק: אני ישבתי אתמול עם חה"כ רצאבי והראיתי לו את הנוסח שמונח היום על השולחן.

אהוד רצאבי: ההסתייגות של משרדי הממשלה מתייחסת לכך שהצעת החוק שלי תחול רק לגבי עדכון כתובת לצורך משלוח דברי דואר.

אהוד רצאבי: אני מדבר על עדכון כתובת בכלל, לא רק לצורך משלוח של דברי דואר.

אהוד רצאבי: נניח שזוג מתגרש, האישה נשארת להתגורר באותו בית והבעל עובר להתגורר במקום אחר.

אהוד רצאבי: המעכלים מגיעים לכתובת שכתובה עדיין על שמו של הבעל, כי הוא לא הודיע על שינוי כתובת.

אהוד רצאבי: גם אם הוא הודיע לרשויות מסוימות ושכח להודיע לרשות אחת, עדיין אותה רשות תמשיך לפנות לאותה כתובת של גרושתו.

אהוד רצאבי: את זה אני רוצה לתקן.

שרה ליפשיץ: אדם שמתגרש ועובר לכתובת מגורים אחרת, חייב לעדכן את משרד הפנים ממילא, בהתאם לחוק מרשם האוכלוסין.

שרה ליפשיץ: את יתר הרשויות, המען מעניין לצורך משלוח דברי דואר בלבד.

אהוד רצאבי: נניח שאותו אדם נפרד מאשתו, עבר להתגורר בכתובת אחרת והודיע על כך למשרד הפנים.

אהוד רצאבי: את רשויות המס הוא לא עדכן.

שרה ליפשיץ: הן מתעדכנות אצלנו.

אהוד רצאבי: הן לא מתעדכנות אצלכם.

אהוד רצאבי: הן לא חייבות להתעדכן אצלכם, ובפועל הן לא מתעדכנות.

אהוד רצאבי: כאשר הן צריכות לעכל הן מגיעות לאותה כתובת שרשומה לפני העדכון.

אהוד רצאבי: האם משרד הרישוי מתעדכן?

קריאה: יש חובה נפרדת לעדכן את משרד הרישוי.

קריאה: המאגר של משרד הרישוי הוא יותר מעודכן ויותר נכון מזה של משרד הפנים.

אהוד רצאבי: אני לא רוצה שתהיה חובה נפרדת.

אהוד רצאבי: אני רוצה שהאזרח ידווח פעם אחת על שינוי כתובת.

אהוד רצאבי: אתם בעלי הממון והיכולות הטכנולוגיות, ולכן עליכם לעשות זאת.

אהוד רצאבי: תזכרו שבסופו של דבר אתן חוזרות הביתה וגם אתן אזרחיות.

גאלב מג'אדלה: אני מבין שמשרדי הממשלה מתואמים עם היועץ המשפטי ולא עם מציע הצעה.

עידו בן יצחק: זה לא מדויק.

שרה ליפשיץ: זה נכון לגבי נושא מאוד ספציפי, האם הכתובת מעניינת את הרשויות האחרות לצורך משלוח דברי דואר, או שהן צריכות את עדכון הכתובת גם לצרכים אחרים.

עידו בן יצחק: אם אנחנו אומרים, שלגבי אותו אדם שלא מעדכן כתובת למשלוח דואר המען הרגיל הוא הכתובת למשלוח דואר, בזה אנחנו אומרים שהרשויות תהיינה מעודכנות.

עידו בן יצחק: כאשר לאותו אדם אין כתובת למשלוח דואר והוא עובר דירה, אנחנו רוצים שהוא יעדכן זאת.

שרה ליפשיץ: הוא חייב לעשות זאת.

עידו בן יצחק: אבל הרשויות לא חייבות להתעדכן.

שרה ליפשיץ: השאלה היא, לשם מה הרשויות צריכות את העדכון הזה?

שרה ליפשיץ: לשם משלוח דברי דואר.

אהוד רצאבי: זה לא נכון.

אהוד רצאבי: זה לצורך כל דבר ועניין, גם לצורך זה שהרשות המקומית תקבע באיזה בית ספר ילמד הילד, ואנחנו יודעים כי לעיתים אדם משנה את הכתובת שלו כי הוא רוצה שילדו ילמד בבית ספר מסוים.

אהוד רצאבי: אני לא מבין מה הבעיה שאני אעדכן רק משרד אחד בשינוי הכתובת.

שרה ליפשיץ: כאשר ערכנו את הישיבה עם כל גורמי הממשלה, כל נציגי המשרדים אמרו שהצורך שלהם בעדכון הזה הוא למשלוח דברי דואר.

שרה ליפשיץ: כיוון שעלתה סיטואציה בה אדם ירצה לתת רק ת.ד ככתובת למשלוח דואר, וכיום הוא לא יכול לעשות זאת לפי חוק מרשם אוכלוסין, ניסינו למצוא מסלול נפרד של כתובת לצורך משלוח דברי דואר.

שרה ליפשיץ: במרשם האוכלוסין יופיעו שתי כתובות על שמו של אדם, מען וכתובת למשלוח דברי דואר.

אהוד רצאבי: אם הוא ירצה בכך.

שרה ליפשיץ: אם הוא לא ירצה בכך, המען הראשי הופך להיות הכתובת למשלוח דברי דואר.

אהוד רצאבי: זה רעיון מצוין.

שרה ליפשיץ: בוא נניח שאדם נתן כתובת למשלוח דברי דואר והוא משנה את כתובתו.

שרה ליפשיץ: הרשויות יתעדכנו תוך 30 יום בכתובת השנייה שקיימת, בכתובת לצורך משלוח דברי דואר.

שרה ליפשיץ: אם אדם נתן כתובת אחת ראשית והוא משנה אותה, הרשויות יתעדכנו בכתובת הראשית עד 30 יום.

אהוד רצאבי: אבל הן לא עושות זאת.

אהוד רצאבי: הן לא מושכות את העדכונים.

שרה ליפשיץ: הן מושכות, כיוון שזה נחשב הכתובת הראשית לצורך משלוח דואר.

שרה ליפשיץ: הצעת החוק מחייבת אותן למשוך.

עידו בן יצחק: אני אסביר את מה שהיא אומרת.

עידו בן יצחק: נניח שעברת דירה ואין לך כתובת לצורך משלוח דברי דואר, כאשר אתה מעדכן את הכתובת החדשה מתעדכנת גם הכתובת לצורך משלוח דברי דואר.

עידו בן יצחק: לכן, כאשר הרשות מתעדכנת אצל משרד הפנים לגבי כתובת לצורך משלוח דואר, היא מתעדכנת גם לגבי המען.

אהוד רצאבי: בוא נניח שהכתובת למשלוח דברי דואר היא המען שלי, ועברתי לכתובת אחרת ועדכנתי את מרשם האוכלוסין תוך 30 יום.

אהוד רצאבי: האם הרשויות האחרות מתעדכנות בהתאם?

אביטל שטרנברג: לפי הצעת החוק, הרשות תפנה לשר אחת לחודש.

אהוד רצאבי: אז מה הבעיה?

עידו בן יצחק: אין בעיה.

עידו בן יצחק: אנחנו נצטרך לנסח את הדברים קצת אחרת.

דוד אזולאי: אתה בעצם אומר, שהרשויות האחרות חייבות להתעדכן, ואם הן לא התעדכנו זאת בעיה שלהן.

אהוד רצאבי: אני רוצה להגיע למצב שבו, ברגע שהאזרח הודיע פעם אחת, חזקה על כולם להתעדכן.

דוד אזולאי: נניח שלי אין כרגע בעיה עם המס, אבל כאשר הם יצטרכו אותי הם יידעו איך לאתר אותי.

דוד אזולאי: האזרח צריך להודיע על שינוי כתובת פעם אחת.

דוד אזולאי: אם רשות מסוימת לא הלכה והתעדכנה, זאת בעיה שלה.

אהוד רצאבי: נניח שאתה עדכנת את משרד הפנים בלבד בשינוי הכתובת, ובעלי כביש 6 שלחו את הדואר לכתובת שרשומה במשרד הרישוי שלא התעדכן בכתובת החדשה.

אהוד רצאבי: כאן זאת הבעיה של משרד הרישוי ולא של האזרח.

דוד אזולאי: הבעיה היא, מה יעשה אותו אזרח שקיבל קנס ולא שילם, כיוון שהוא נשלח לכתובת הישנה, למרות שהוא עדכן את משרד הפנים בכתובת החדשה.

גאלב מג'אדלה: אם חברת כביש 6 שולחת את תופס התשלום לכתובת הישנה, היא נושאת באחריות ולא האזרח.

דוד אזולאי: האם אותן רשויות מקבלות את העדכון ON LINE, או רק שהן פונות הן מקבלות את העדכון.

שרה ליפשיץ: הן צריכות לפנות על מנת לקבל את העדכון.

אהוד רצאבי: קבענו בחוק את התדירות לפיה הן מחויבות להתעדכן.

טל בלהה: יש חשש שהאדם יודיע על שינוי המען, אבל לא יעדכן את הכתובת למשלוח דברי דואר.

דוד אזולאי: האדם יידע שהוא חייב לעדכן כתובת לצורך משלוח דואר, בדיוק כפי שהוא חייב לעדכן כתובת מגורים.

שרה ליפשיץ: הוא לא חייב.

שרה ליפשיץ: אם הוא מסר מיוזמתו כתובת אחרת לצורך משלוח דברי דואר, מוטלת עליו החובה לעדכן במידה והיא משתנה.

שרה ליפשיץ: אם הוא לא מסר כתובת לצורך משלוח דברי דואר, הוא חייב לעדכן את המען, לפי חוק מרשם האוכלוסין.

טל בלהה: אני חוששת, שהוא ישנה כתובת ולא יעדכן את משרד הפנים בכתובת למשלוח דברי דואר, כאשר תמיד הוא יוכל להגיד שהוא שינה פיזית את מקום המגורים, אבל הוא לא ידע שהוא צריך גם לשנות את הכתובת לצורך משלוח דברי דואר.

גאלב מג'אדלה: בין החשש שלך לבין השינוי שאנחנו מבקשים לעשות לטובת האזרח, הזמן יעשה את שלו.

הרצל ברמג: אין לנו בעיה עם הצעת החוק, אבל צריך להפנות את תשומת לב הוועדה למשמעות שאולי לא ידועה לה.

הרצל ברמג: ברשות הדואר קיים שירות שנקרא "דואר עוקב".

הרצל ברמג: כל אדם יכול לבקש מהרשות להפנות את הדואר שלו לכתובת אחרת, במשך 4 חודשים ללא תשלום.

הרצל ברמג: אנחנו צוברים את האינפורמציה הזאת לאורך שנים, ואנחנו עושים בה שימוש גם לטובת רשויות המדינה.

הרצל ברמג: כאשר משרד הפנים מפיץ את ההודעות לבוחר, הוא מבקש מאיתנו במפורש להתעלם מן הכתובת שרשומה על ההודעה לבוחר ולהעביר אותה בהתאם לידע המצוי אצלנו.

הרצל ברמג: כך אנחנו משיגים שיעור מסירה הרבה יותר גבוה.

הרצל ברמג: בפעם האחרונה קיבלנו ממשרד הפנים 70% מן הכתובות המעודכנות, והצלחנו למצוא 94% מהכתובות.

הרצל ברמג: לאחר שתתקבל הצעת החוק הזאת, חזקת המסירה תחול רק על משלוח לפי הכתובת שרשומה במשרד הפנים.

הרצל ברמג: למשרד הפנים ולרשויות האחרות לא יהיה עוד אינטרס להגיד לנו להעביר את ההודעות לפי הכתובת שידועה לנו.

הרצל ברמג: כדי שתהיה חזקת מסירה הם ידבקו בכתובת הרשמית, ואז שיעור המסירה ירד בצורה ניכרת.

הרצל ברמג: אנחנו מדברים פה על מאות אלפים של בתי אב שלא יקבלו את דברי הדואר שלהם.

עידו בן יצחק: אנחנו לא יכולים לבנות על הרצון הטוב שלכם לנצח.

דוד אזולאי: הדוור הוא איש מקומי שמכיר את כולם.

הרצל ברמג: אני לא מדבר על מידע שאנו מקבלים מפי השמועה, אלא מהנמען עצמו.

עידו בן יצחק: מחר שירותי הדואר יופרטו, וייתכן והשירות הזה לא יינתן בחינם.

גאלב מג'אדלה: מהו הפתרון לבעיה שאתה הצגת?

הרצל ברמג: יכול להיות שצריכה להיות מערכת עדכון הדדית בין משרד הפנים לבין רשות הדואר.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מוכנים לקבל כל רעיון, ובלבד שהרשויות יקלו על האזרח ולא יטילו עליו מעמסה.

דוד אזולאי: הדואר הוא הגורם המרכזי והחשוב כאן.

דוד אזולאי: הוא זה שמעביר את המכתב ליעדו.

דוד אזולאי: לכן, אני הייתי מציע שיהיה דיווח ON LINE ממשרד הפנים לרשות הדואר.

ואסל טאהא: זו הצעה טובה.

הרצל ברמג: זה צעד מבורך.

הרצל ברמג: אנחנו היינו מביעים את דעתנו קודם, אבל הצעת החוק הזאת הובאה לידיעתנו רק לפני יומיים.

שרה ליפשיץ: הם לא חלק מהרשויות.

שרה ליפשיץ: אנחנו נעדכן אתכם אם תפנו בבקשה לעדכון.

דוד אזולאי: לא.

דוד אזולאי: אנחנו כבר עכשיו נחליט, שמשרד הפנים יעדכן את רשות הדואר ON LINE.

שרה ליפשיץ: אני לא בטוחה שאנחנו בנויים לזה.

שרה ליפשיץ: בנוסף, אביטל אומרת לי שהיא לא בטוחה שזה חוקי.

גאלב מג'אדלה: האם ההצעה שעלתה פה מקובלת על כולם?

שרה ליפשיץ: אני אמרתי, שאני לא בטוחה שאנחנו בנויים לכך.

שרה ליפשיץ: אני צריכה לבדוק זאת.

דוד אזולאי: תבדקי את זה, ומחר בבוקר תתני לנו תשובה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לקבל תשובה בימים הקרובים, ואת התיקונים אנחנו נעשה בין הקריאה השנייה לשלישית.

ערן פולק: להצעה הזאת של דיווח ON LINE יש משמעויות תקציביות.

דוד אזולאי: לפעמים כדי לשפר את השירות לאזרח צריכים להוציא קצת כסף.

דוד אזולאי: קח חצי פרומיל מן ההתנתקות ותעביר לעניין הזה.

דוד אזולאי: אנחנו מחפשים להתייעל.

דוד אזולאי: מדובר פה בעידן המחשבים.

דוד אזולאי: ברשות הדואר כבר ערוכים לזה, ואנחנו מחכים לתשובה ממשרד הפנים.

אהוד רצאבי: האם ניתן לגרום לכך שאזרח יעדכן את כתובתו באמצעות הדואר?

הרצל ברמג: במדינות רבות רשות הדואר היא הגוף שמעדכן זאת.

הרצל ברמג: אנחנו נשמח לעשות את זה.

דוד אזולאי: אבל אז אתה משנה את כל הצעת החוק שלך.

אהוד רצאבי: אני מתכוון, שאני אגש לסניף הדואר המרכזי ואודיע על שינוי המען וכתובת למשלוח דברי דואר.

אהוד רצאבי: הפקיד שם יעדכן גם את מחשבי משרד הפנים.

הרצל ברמג: זה קיים גם היום.

דוד אזולאי: לרשות הדואר אין חובה לעדכן שום גורם.

דוד אזולאי: אני לא מוכן לסמוך על שירות התנדבותי.

מקסים שחף: היום יש אפשרות למלא בדואר טופס של משרד הפנים, והוא מעביר את זה למשרד הפנים.

אביטל שטרנברג: באותו מעמד אפשר לשנות את הכתובת לצורך משרד הפנים ולצורך רשות הדואר.

אהוד רצאבי: האם על ידי זה שאני ממלא את הטופס ברשות הדואר, אני פוטר את חובתי לפי חוק מרשם האוכלוסין?

אהוד רצאבי: אני מציע שתבדקו את הדברים האלה לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

ערן פולק: בחלק מסניפי הדואר ניתנים שירותים של משרד האוצר.

ערן פולק: ב-75 סניפים של רשות הדואר ניתן לעדכן כתובת.

ערן פולק: הצעת החוק המקורית דיברה על כך שמשרד הפנים יעדכן ON LINE את יתר הרשויות.

שרה ליפשיץ: לא דיברנו על עדכון ON LINE, אלא לפי בקשה.

ערן פולק: אנחנו התנגדנו להצעה הזאת.

ערן פולק: דיברנו על עלויות גבוהות מדי ולא תמיד נדרשות.

ערן פולק: זאת אחת הסיבות ששינינו את הקונספציה לזה שהרשויות עצמן תבקשנה את הנתונים.

ערן פולק: ההצעה שאתם מעלים עכשיו בנוגע לרשות הדואר, מחזירה את הגלגל לאותה נקודה שהיא בעייתית מאוד.

דוד אזולאי: לא נכון.

דוד אזולאי: יש הבדל מהותי בין שני הדברים.

דוד אזולאי: תחילה דובר על דיווח ON LINE לכל הרשויות.

דוד אזולאי: פה אנחנו מדברים על רשות אחת בלבד, שהיא הגורם שמביא את הדואר ליעדו.

דוד אזולאי: אני מבקש שההצעה הזאת תיבדק.

דוד אזולאי: אם תתנגדו לזה, תגישו הסתייגות.

דוד אזולאי: המליאה היא זאת שתחליט.

ערן פולק: זה היה הבסיס להסכמות אליהן הגענו עם המציע.

אהוד רצאבי: אני זוכר את הישיבה הראשונה שערכנו עם גדעון בר לב.

אהוד רצאבי: אתם אמרתם שעדכון ON LINE, עולה הרבה כסף.

אהוד רצאבי: היו"ר מבקש כרגע נתונים.

אהוד רצאבי: אנחנו נצביע היום על ההצעה לקראת קריאה ראשונה.

אהוד רצאבי: לקראת קריאה שנייה ושלישית אתם תביאו את הנתונים.

אהוד רצאבי: אם יוחלט שזה מה שהוועדה רוצה, אתם תוכלו להתנגד.

ערן פולק: אבל זאת ממש חריגה מההסכמות שאליהן הגענו.

אהוד רצאבי: אבל כרגע זה לא על הפרק.

אהוד רצאבי: אנחנו רק מבקשים אינפורמציה.

אהוד רצאבי: זה לא עומד להצבעה עכשיו.

נעמה בר אור: אם התוצאה של המהלך הזה אומרת, כי אחרי כל עדכון של כתובת יגרום לכך שבאופן אוטומטי כל הדואר שלנו יעבור לכתובת החדשה מבלי שביקשנו את זה במפורש, אנחנו לא עושים שירות טוב לאזרח.

נעמה בר אור: אם ניקח לדוגמא סטודנט, נראה כי הכתובת הקבועה שלו היא בית הוריו, אבל כל 6 חודשים הוא עובר לדירה שכורה אחרת ולשם הוא רוצה לקבל את הדואר שלו.

ניבה רפאלי: לפי החוק, הוא חייב לעדכן בכל פעם את הכתובת של הדירה השכורה שלו.

עידו בן יצחק: אני מתחיל לקרוא את הצעת החוק.

עידו בן יצחק: הכותרת של החוק היא: הצעת חוק עדכון כתובת.

שרה ליפשיץ: הכותרת צריכה להיות: "עדכון כתובת למשלוח דואר".

עידו בן יצחק: זה לא כל כך קריטי.

אביטל שטרנברג: מבחינתנו זה קריטי.

אהוד רצאבי: מבחינתי זה קריטי גם.

אהוד רצאבי: זה השם של החוק.

אהוד רצאבי: הילד שלי נולד בשם הזה, ואני לא משנה את זה.

עידו בן יצחק: אני מקריא את הצעת החוק.

עידו בן יצחק: סעיף 1.

אביטל שטרנברג: חסרה הגדרה של כתובת.

אביטל שטרנברג: אפשר ליצור אותה בסעיף 2 ולומר, להלן כתובת למשלוח דואר.

אביטל שטרנברג: אנחנו זקוקים להגדרה של כתובת על מנת להבחינה ממען.

אהוד רצאבי: זה מופיע בהגדרה ל"עדכון כתובת".

שרה ליפשיץ: בהגדרה חייבים לומר רק: "רישום כתובת למשלוח דואר".

עידו בן יצחק: "או שינויה".

עידו בן יצחק: בהעדר כתובת למשלוח דואר, הכתובת למשלוח דואר היא המען.

אביטל שטרנברג: מען הוא מונח טכני אחר בחוק המרשם.

דוד אזולאי: למה שלא נכתוב בהגדרה לעדכון כתובת, רישום כתובת למשלוח דואר ולמען?

אביטל שטרנברג: אנחנו מתעסקים רק עם כתובת למשלוח דואר, ולכן הטרמינולוגיה היא "כתובת למשלוח דואר".

אביטל שטרנברג: אפשר לכתוב בהגדרה לעדכון כתובת, רישום כתובת למשלוח דואר, להלן כתובת למשלוח דואר ולהמשיך הלאה.

אביטל שטרנברג: בכל מקרה צריך להתייחס למונח כתובת למשלוח דואר.

אביטל שטרנברג: זאת הערה טכנית ניסוחית.

עידו בן יצחק: אנחנו מחילים את החוק הזאת על תושבים.

עידו בן יצחק: השאלה היא, האם יש לכם התנגדות לכך שגם לאזרחים שאינם תושבים תהיה כתובת למשלוח דואר.

עידו בן יצחק: לביטוח הלאומי יש עניין למשלוח דואר לתושבים האלה.

דוד אזולאי: אני מציע שלא תיכנס לזה, כי אז באמת יוכל לבוא נציג האוצר ולומר שהעלויות הן גבוהות.

עידו בן יצחק: הכתובת של אותו אזרח לא תהיה הכתובת שלו בחו"ל.

אביטל שטרנברג: זה יוצר גם בעיה מבחינת הגדרתו כאזרח שאיננו תושב.

אביטל שטרנברג: התושבות היא מרכז חיים.

אהוד רצאבי: הרי הגדרת תושב היא שונה מחוק לחוק.

אהוד רצאבי: מה יעשה המוסד לביטוח הלאומי בנוגע לאדם שחייב לביטוח הלאומי ומתגורר עכשיו בחו"ל?

אהוד רצאבי: לאן הוא ישלח את פנקסי התשלום?

אהוד רצאבי: מה יקרה אם נוסיף בכל זאת את המילה אזרח?

אביטל שטרנברג: אני לא הייתי רוצה לענות בשמו של הביטוח הלאומי.

אביטל שטרנברג: אני מניחה, שזה יעורר בעיות בעיקר מבחינת המוסד לביטוח הלאומי.

אהוד רצאבי: הבאנו את המוסד לביטוח הלאומי בתור דוגמא, אבל יכול להיות שזה נכון גם לגבי גופים אחרים.

אהוד רצאבי: מה אנחנו גורעים אם אנחנו מוסיפים את המילה "אזרח"?

אביטל שטרנברג: אנחנו מוסיפים סל של בעיות, שאנחנו לא מודעים להן כרגע.

שרה ליפשיץ: חוק מרשם האוכלוסין אינו חל על אזרח שאינו תושב.

עידו בן יצחק: נכון.

עידו בן יצחק: חוק המרשם חל רק על תושבים ולא על אזרחים, ולכן עדיף להיצמד אליו.

טל בלהה: הכוונה היא רק לכתובת בישראל.

אהוד רצאבי: נכון.

אהוד רצאבי: יש מגבלה תקציבית.

עידו בן יצחק: אני עובר לסעיף 2.

שרה ליפשיץ: אנחנו לא מדברים על הודעה על כתובת למשלוח, אלא על כתובת למשלוח.

עידו בן יצחק: אנחנו מנסחים זאת כך, מאחר שגם בחוק מרשם האוכלוסין אנחנו מדברים על הודעה.

עידו בן יצחק: זה עניין ניסוחי.

אביטל שטרנברג: מהרגע שנכנסים למסלול הזה, המסלול הזה הופך למסלול חובה.

אביטל שטרנברג: כלומר, אתה רשאי למסור כתובת למשלוח דואר, אבל מרגע שמסרת אותה אתה חייב לעדכן אותה מכאן ואילך.

אהוד רצאבי: נניח שיש לי מען ויש לי כתובת למשלוח דברי דואר.

אהוד רצאבי: בתאריך מסוים עברתי דירה, והמען הוא גם הכתובת למשלוח דואר.

אהוד רצאבי: ברגע שהודעתי על שינוי המען שלי, זה גם מתייחס לכתובת לצורך משלוח דואר.

שרה ליפשיץ: רק במצב שמדובר בכתובת אחת.

אהוד רצאבי: נניח שאני גר בכתובת מסוימת, ויש לי כתובת אחרת לצורך משלוח דברי דואר.

אהוד רצאבי: לאחר זמן מה עברתי דירה, והכתובת החדשה היא גם המען שלי.

אהוד רצאבי: אני חייב לעדכן את הכתובת לפי החוק.

אהוד רצאבי: מה יקרה ברגע שעדכנתי את שינוי המען שלי ולא שיניתי את הכתובת למשלוח דואר?

שרה ליפשיץ: רק המען יתעדכן.

אביטל שטרנברג: יכול להיות שיש לך רק ת.ד אחד ואחר כך החלפת אותו ועברת ל-ת.ד אחר.

אביטל שטרנברג: אנחנו היינו רוצים שאתה תעדכן את זה.

דוד אזולאי: יש פה חובה לעדכן את שתי הכתובות מהרגע שנכנסת למסלול הזה.

אהוד רצאבי: אין לי בעיה עם זה.

דוד אזולאי: כלומר, אנחנו צריכים לחייב את אותו אדם לעדכן גם את הכתובת למשלוח דואר.

אביטל שטרנברג: הוא רשאי להיכנס לתהליך, הוא לא חייב, אבל מרגע שהוא נכנס לתהליך הוא חייב לעדכן.

עידו בן יצחק: בתוך 30 יום.

דוד אזולאי: לכן אמרתי בתחילת הדיון, כי רצוי לציין שחייבים לתת גם כתובת למשלוח דואר.

דוד אזולאי: אז אנחנו פותרים את הבעיה.

שרה ליפשיץ: אבל אנחנו לא מחייבים זאת.

עידו בן יצחק: ההנחה היא שלרוב האנשים יש רק כתובת אחת.

עידו בן יצחק: אני עובר לסעיף 3.

שרה ליפשיץ: הנוסח הזה הוא לא ראוי.

שרה ליפשיץ: אנחנו רוצים שיירשם, שהרשות תפנה למשרד הפנים אחת לחודש, ולא לשר הפנים.

אהוד רצאבי: נכתוב, כי הרשות תפנה למי שהסמיכו השר.

דוד אזולאי: אפשר לכתוב, לשר או למי שהסמיכו.

עידו בן יצחק: ברגע שיגיעו פניות כאלה לשר, הוא מהר מאוד ימנה מישהו.

שרה ליפשיץ: אנחנו מבקשים להוסיף, כי משרד הפנים ימסור את המידע לפי בקשת הרשויות.

עידו בן יצחק: זה נראה לנו מיותר לכתוב את זה.

עידו בן יצחק: זה נראה מובן מאליו.

אביטל שטרנברג: למשרדים היה חשוב, שתהיה חובה למשרד הפנים למסור את המידע.

שרה ליפשיץ: אנחנו רוצים להדגיש, שזה יהיה בהתאם לבקשה של המשרדים.

עידו בן יצחק: אנחנו משנים את הסעיף, כך שהפנייה תהיה למי שהסמיכו השר, וכן שלמשרד הפנים תהיה חובה למסור לרשויות את המידע.

שרה ליפשיץ: תוסף השורה, משרד הפנים ימסור את המידע לפי בקשת הרשויות.

דוד אזולאי: רק למי שמבקש.

שרה ליפשיץ: חובה על הרשויות לפנות.

מקסים שחף: למה שזאת לא תהיה חובה של משרד הפנים?

אביטל שטרנברג: הרשות פונה ואז נוצרת החובה.

דוד אזולאי: אבל הרשות חייבת לפנות.

שרה ליפשיץ: היא חייבת לפנות.

דוד אזולאי: למה?

אהוד רצאבי: כך יכול לבוא משרד הרישוי ולומר, כי הוא לא רוצה לפנות.

אהוד רצאבי: מה עשית בזה?

דוד אזולאי: תוך כמה זמן משרד הפנים חייב להיענות לפנייה של הגופים?

דוד אזולאי: זאת נקודה שצריך לתת עליה את הדעת.

דוד אזולאי: יכול להיות שהפקיד יצא למילואים והפקידה יצאה לחופשת לידה, והעדכון יתבצע אחרי הרבה זמן.

דוד אזולאי: אני מציע, שתהיה הגבלה של זמן.

שרה ליפשיץ: אני אבדוק את זה אצלנו.

עידו בן יצחק: אנחנו נכניס את לפני הקריאה השנייה והשלישית.

אהוד רצאבי: האם אנחנו לא קבענו שהמשרדים יתעדכנו תוך 30 יום?

עידו בן יצחק: דיברנו על חודש.

אהוד רצאבי: האם זה לא עונה על מה שחה"כ אזולאי שאל?

דוד אזולאי: השאלה היא, מתי הם יקבלו את התשובה.

דוד אזולאי: יכול להיות שהרשות פנתה, אבל קיבלה את המידע ממשרד הפנים רק לאחר 60 יום.

אהוד רצאבי: אם אנחנו יוצרים חזקה לזה שהאזרח מעדכן ואנחנו נותנים לזה פתרון בלוח זמנים, אז אני כאזרח פתרתי את הבעיה שלי.

עידו בן יצחק: אני מקריא את סעיף 4.

אביטל שטרנברג: אנחנו מדברים על כתובת קודמת.

שרה ליפשיץ: יש לי הערה נוספת לגבי סעיף 3.

שרה ליפשיץ: לא מדובר ברשימת עדכוני הכתובת, כי אנחנו מגדירים כתובת.

עידו בן יצחק: אם את מעדכנת את הכתובת, יש לי רשימה של עדכוני הכתובות.

שרה ליפשיץ: זאת רשימה מעודכנת למשלוח דברי דואר.

אביטל שטרנברג: זאת המשמעות של המילה "כתובת" בחיקוק הזה.

אביטל שטרנברג: האם המילה "מען" בסעיף 4 יורדת?

עידו בן יצחק: היא תותאם להגדרה של עדכון כתובת.

עידו בן יצחק: כפי ששאל חה"כ רצאבי, מדוע אנחנו זקוקים ל-45 יום?

אביטל שטרנברג: שלא יוצר מצב בו עד שמשרד הפנים ענה עברו 45 יום.

אהוד רצאבי: אנחנו דיברנו על 30 יום.

אהוד רצאבי: אם אנחנו יוצרים פאוזה גדולה מדי בין ההודעה לבין העדכון ובינתיים אותה רשות שלחה אחרי 40 יום מכתב לכתובת הישנה, אז מה עשינו בזה?

אביטל שטרנברג: יש פה דלתא של 15 יום.

אביטל שטרנברג: יכול להיות שאתמול העבירו את הכתובות המעודכנות לרשויות ואתה עדכנת את הכתובת החדשה היום, עכשיו יעברו 30 יום עד לעדכון הבא.

אביטל שטרנברג: אנחנו לא יודעים אם העדכון הבא יגיע תוך 30 יום, ומכאן אותה דלתא של 15 ימי ביטחון.

אהוד רצאבי: מה יקרה לאותו פלוני שעדכן את הכתובת בתוך 30 יום מיום שעבר כתובת?

אביטל שטרנברג: האחריות שלו היא עדיין לקחת מכתבים מהכתובת הקודמת.

דוד אזולאי: זה לא מופיע בהצעת החוק.

דוד אזולאי: האזרח לא יידע שישנה תקופה בה האחריות היא שלו.

עידו בן יצחק: אנחנו אומרים שאחרי 45 יום האחריות היא של הרשות, ומכאן נובע שעד 45 האחריות היא שלו.

דוד אזולאי: אני חושב שזה לא ברור מספיק לאזרח.

אביטל שטרנברג: החוק די ברור בעניין הזה.

אביטל שטרנברג: אני מקווה גם, שתעשו מספיק פרסומת לחוק כאשר הוא יעבור.

אהוד רצאבי: רשות הדואר תעשה את זה.

עידו בן יצחק: לפני שאני עובר לקרוא את סעיף 5, אני רוצה לפנות לנציגה של המשרד לביטחון פנים ולשאול האם הוא בעל משמעות בעינם.

נעמה בר אור: לסעיף הזה אין שום משמעות מבחינתנו.

נעמה בר אור: ברגע שהחוק לא קובע חובה ונותן לאזרח לבחור בין אפשרויות, אין לו משמעות.

נעמה בר אור: ברגע שיהיה את סעיף 2ג שנותן לאזרח ברירת מחדל, אנחנו לא ניזקק כלל לסעיף הזה.

עידו בן יצחק: אם כך, אנחנו נבטל את סעיף 5.

עידו בן יצחק: אני עובר לסעיפים 6-8.

עידו בן יצחק: סעיף 2 בחוק מרשם האוכלוסין קובע את פרטי הרישום שכתובים במרשם האוכלוסין.

עידו בן יצחק: אני עובר לסעיף 9, סעיף התחילה.

דוד אזולאי: אני חושב, שנדרש זמן להתארגנות של המשרדים, וכן להביא את החוק למודעות הציבור.

דוד אזולאי: לקראת קריאה שנייה ושלישית, אנחנו נצטרך לקבל תשובה מהמשרדים ומרשות הדואר, כמה זמן ייקח להם להיערך.

דוד אזולאי: זה בכל זאת מלווה בהסברה לציבור הרחב.

אהוד רצאבי: אתה רק מקל על הציבור.

אהוד רצאבי: נניח שהציבור לא יידע על ההקלות, אז הוא ימשיך לשלוח מכתבים לכל הרשויות.

אהוד רצאבי: השאלה היא, האם יש בעיה טכנית לרשויות האחרות למשוך את העדכון ממשרד הפנים.

דוד אזולאי: אין לנו תשובה על זה.

נועה בן אריה: אנחנו ביררנו את הנושא הזה, ובמרבית המקרים אנחנו התעדכנו דרך חברה לאוטומציה, שאף היא מתקשרת עם גורם אחר.

נועה בן אריה: גם החברה לאוטומציה לא יוצרת את העדכונים החודשיים האלה של הכתובת.

נועה בן אריה: אנחנו ביררנו איתם את הנושא, והם אמרו שיידרשו להם 4-5 חודשי התארגנות מבחינת מערכות המחשוב והטמעה בתוך הרשויות.

נועה בן אריה: צריך לזכור, כי ישנן רשויות שאינו מחוברות למחשוב ואוטומציה.

דוד אזולאי: אני מציע, שלקראת קריאה שנייה ושלישית, אתם תאמרו לנו תוך כמה זמן ניתן להתארגן.

עידו בן יצחק: אני מקריא את התוספת.

דוד אזולאי: איפה מופיעה רשות הדואר.

עידו בן יצחק: האם אתם רואים צורך לעדכן אתכם?

הרצל ברמג: בהחלט כן.

הרצל ברמג: זה יכול לשפר את שיעור המסירה שלנו.

נועה בן אריה: לא יעדכנו אתכם, אתם תצטרכו להתעדכן.

הרצל ברמג: בסדר.

עידו בן יצחק: האם אתם רוצים שיכללו אתכם בעדכון של אחת לשלושים יום.

הרצל ברמג: כן.

שרה ליפשיץ: אחת לשלושים יום, לפי בקשה שלהם.

דוד אזולאי: על הנושא של דיווח ON LINE אנחנו נחליט בישיבה הבאה.

דוד אזולאי: רשות הדואר אומרת, כי היא רוצה להתעדכן כמו כל הרשויות.

שרה ליפשיץ: אם לא יוחלט על דיווח ON LINE.

דוד אזולאי: בנוסף.

דוד אזולאי: זה על מנת להצליב מידע.

הרצל ברמג: נכון.

הרצל ברמג: אתם לא נתתם את דעתכם לכך שבתי המשפט לא כלולים פה בכלל.

אהוד רצאבי: אני אתמול ישבתי עם עידו, ושאלתי אותו איפה נכללת רשות השידור.

אהוד רצאבי: ברגע שאנחנו מפרסמים רשימה סגורה, אנחנו יכולים לשכוח גופים מהותיים.

אהוד רצאבי: השאלה היא, האם ניתן לנסח זאת כך מבלי שאנחנו מפרסמים רשימה סגורה.

אביטל שטרנברג: יש מנגנון של תוספות, אבל אני חושב שכדאי לכרוך את זה בהחלטה של השר עם אישור של הוועדה.

אביטל שטרנברג: יש תקנון מקובל.

עידו בן יצחק: נוסיף סעיף של שינוי התוספת.

עידו בן יצחק: השר יהיה רשאי לשנות את התוספת באישור הוועדה.

דוד אזולאי: למה צריך לומר שזה יהיה באישור הוועדה?

עידו בן יצחק: כי אולי הוא רוצה להוסיף גוף שאנחנו לא מעונינים בו.

עידו בן יצחק: אני מציע, שאנחנו נפנה לגורמים שעלו פה לקראת הקריאה השנייה והשלישית, ונשאל אותם מהי עמדתם לגבי הנושא.

שרה ליפשיץ: אי אפשר להוסיף אותם לרשימה אם הם לא רוצים בכך.

עידו בן יצחק: כרגע אנחנו לא נוסיף גורמים שלא נוכחים כאן.

עידו בן יצחק: אני חושב, שכדאי בכל מקרה להוסיף סעיף של שינוי התוספת.

אהוד רצאבי: אנחנו צריכים לחשוב על טובת האזרח.

אהוד רצאבי: אם אנחנו שכחנו פה גוף מהותי, יכול להיות שאנחנו מעקרים את כל השירות.

אביטל שטרנברג: המנגנון של התוספת הוא מנגנון יחסית קל לשינוי.

דוד אזולאי: אני רוצה לסכם את הישיבה.

דוד אזולאי: לקראת קריאה שנייה ושלישית, אנחנו נקבל תשובות לגבי תחולת החוק, לגבי מנגנון הדיווח הישיר בין משרד הפנים לרשות הדואר, ולגבי התוספות השונות, שצריך גם אותן לעגן בחקיקה.

דוד אזולאי: אנחנו נצביע על הצעת חוק עדכון כתובת.

דוד אזולאי: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – אין נמנע - אין ההצעה עוברת לקריאה ראשונה פה אחד.

דוד אזולאי: תודה רבה, הישיבה נעולה.