ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 474, 2005-07-18 10:00

גאלב מג'אדלה: בוקר טוב לכולם.

גאלב מג'אדלה: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: הדיון הוא בנושא גל אלימות, לפי הצעתו לסדר-היום של חבר הכנסת אהוד יתום, שביקש להתמקד בנבחרי ציבור.

גאלב מג'אדלה: ההצעה המקורית לדון היום בנושא אלימות בוועדות הכנסת היא על-פי בקשת יושב-ראש הכנסת.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שזה צעד נכון, אני מקווה שהוועדות באמת יקדישו זמן לנושא, נמצה אותו ונוכל להעלות זאת לסדר-היום הציבורי.

גאלב מג'אדלה: אנחנו חברה שסובלת לאחרונה מאלימות כמעט בכל התחומים.

גאלב מג'אדלה: מנהלת הוועדה המסורה והנאמנה, גברת יפה שפירא, המציאה לנו מידע של הכנסת בנושא אלימות כלפי נבחרי ציבור - דוגמאות למקרים מתוך קטעי עיתונות, ואני קורא: פברואר 2004 - איומים על חייו של ראש עיריית רמת השרון; מאי 2004 - נוקבו צמיגי מכוניתו של חבר מועצת עיריית נתניה; דצמבר 2004 - איומים חוזרים על חייו של ראש עיריית רמת השרון.

גאלב מג'אדלה: ראש העיר טען כי המשטרה לא מעניקה את האבטחה הראויה.

גאלב מג'אדלה: המשטרה טוענת כי ראש העיר מקבל "חבילת אבטחה" בהתאם לאיומים עליו.

גאלב מג'אדלה: מרץ 2005 - השלכת רימון רסס על ביתו של ראש עיריית הוד השרון; יוני 2005 - השחתת רכבו של סגן ראש עיריית קריית שמונה; ללא תאריך - איומים על חייו של ראש המועצה המקומית בכפר קרע, ראש המועצה בהווה וגם בעבר, שניהם מאוימים; ללא תאריך - פציעת ראש המועצה המקומית בכפר ראמה על-ידי אזרח שניסה לאלצו להעסיקו במועצה; ללא תאריך - ראש הרשות צורן-קדימה התלונן על איומים שהופנו כלפיו; ללא תאריך - יריות נורו לעבר רכבו של ראש עיריית טירה, חליל אל-קאסם.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה לאלינור לאון, עובדת מוקד המידע.

גאלב מג'אדלה: אדוני המציע, חבר הכנסת אהוד יתום, בבקשה.

אהוד יתום: אדוני, אני כבר מבקש להתנצל.

אהוד יתום: אני אהיה מאוד קצר, כי בשעה 10:15 אני צריך להיות בלשכת היושב-ראש לחתום על אמנה כנגד אלימות.

אהוד יתום: זה חשוב לי באופן מיוחד כי אני ממתנגדי ההתנתקות.

אהוד יתום: אני גורס שאסור שתהיה רבע אלימות והרמת יד, או הרמת קול, או יריקה, או נאצה, או כל מה שמשתמע מכך כנגד החיילים, ואני איאבק על כך בכל כוחי.

אהוד יתום: אם היום אני אצטרך לבחור האם ללכת לתהלוכה בלתי חוקית "כתומה" מנתיבות לכיוון גוש קטיף, או לעמוד משולב זרועות עם חיילי צה"ל - אני אעמוד עם חיילי צה"ל.

גאלב מג'אדלה: אין לי ספק בכך.

אהוד יתום: ואני אעשה הכל על מנת שהנאצות האלה לא יחזרו על עצמן.

אהוד יתום: אני בזמנו גרסתי, בעקבות מקרה חמור שהיה כנגד ראש עיריית פתח תקווה, מר אוחיון - וזה כמי ששירת פעם ברשות המוניציפלית, כמי שהיה פעם מנכ"ל עירייה, כמי שחווה חוויות כאלה לא באופן אישי אבל ראה כיצד מנסים אזרחים כשראש עיר כזה או אחר החליט החלטה שלא תאמה את עמדתם- להרים עליו קב - הוא היה נכה במקרה - או להפנות כנגדו נאצות אימים וגידופים או לאיים על חייו, או לדרוש מצב שבו ראש עיריית הוד השרון היום הולך עם אבטחה סביבו בשל העובדה שהוא מקבל החלטות, וראשי רשויות מקבלים החלטות כהנה וכהנה כל יום באלפים.

אהוד יתום: אני גורס שהאלימות פה, ונמשכת לרחוב, והוועדה הזאת צריכה להשמיע את קולה, בקול קורא, רציני, אולי אפילו עד כדי חקיקה.

אהוד יתום: אני מוכן להירתם עם אדוני היושב-ראש בנושא של חקיקה כנגד אלימות.

אהוד יתום: אני חושב שהחברה הישראלית לא יכולה לסבול את זה.

אהוד יתום: לא רק שהיא לא יכולה לסבול את זה, היא חייבת לדרוש מרשויות האכיפה, מהמשטרה, ואני פונה אליך, ומבתי המשפט, להחמיר.

אהוד יתום: אני גורס שנהג סורר - צריך להיכנס לכיסו, ואם אתה נכנס לכיסו בשקלים רציניים, הוא יחשוב פעם שנייה האם לעבור עבירה לפני שהוא עובר אותה.

אני אומר שוב: אם מפה תצא הקריאה ביום כזה - שהוא יום כנגד אלימות - איזושהי קריאה, מעשה, או איזשהו סידור כזה או אחר שקשור לתקנה או לחקיקה, אני אדע שהנושא שאני העליתי בזמנו במליאה קרם עור וגידים, יצר יש מאין, ויעשה את החברה שלנו לחברה הרבה יותר בריאה.

אני אומר שוב: אני ארוץ ליושב-ראש הכנסת, אני אחתום על האמנה - כי היא מאוד חשובה לי - ואני אשוב לכאן להמשכו של הדיון.

אני אומר שוב: האם זה בסדר מבחינתך, אדוני היושב-ראש?

גאלב מג'אדלה: מבחינתי, זה בסדר גמור ואתה תייצג אותנו בחתימה על האמנה.

גאלב מג'אדלה: רק תברר עם היושב-ראש מדוע לא כל חברי הכנסת מוזמנים לחתום.

אהוד יתום: זוהי אמנה שאפי איתם למעשה יזם אותה והוא העביר את זה בקרב חברי כנסת.

אהוד יתום: אלי זה הגיע ואני חתמתי.

אהוד יתום: אני אשוב לכאן.

אהוד יתום: תודה.

אראלה גולן: חברת הכנסת מלי פולישוק ואני הקמנו שדולה למלחמה באלימות כבר לפני חודש בערך.

אראלה גולן: חלק מהפעילות של הכנסת היום היא כתוצאה מכך שחברת הכנסת פולישוק ואני הגענו ליושב-ראש הכנסת ריבלין וביקשנו שיתקיים יום דיון למלחמה באלימות גם בכנסת.

אראלה גולן: זה היה צריך להיות בשבוע שעבר, ונדחה.

אראלה גולן: גם הדיון הזה הוא חלק.

אראלה גולן: ביקשנו שבוועדות עצמן יתקיימו דיונים בנושא אלימות.

אראלה גולן: אנחנו חשבנו ששדולה מקיפה את נושא האלימות מכל ההיבטים – לא לחוד אלימות כלפי נשים ולחוד אלימות כלפי ילדים ולא לחוד אלימות בבתי-חולים, אלא שדולה יכולה להקיף את הכל, והחתמנו 60 חברי כנסת.

אראלה גולן: אני מבקשת מאלה שלא חתמו להצטרף לחתימות, ואני חושבת שחלק מהפעילות הזאת – כתוצאה מהאג'נדה שהעלינו – זה גם הדיון הזה ואני מברכת את כולנו ואת יושב-ראש הכנסת שהביא לדיונים האלה היום.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מברכים אותך, יחד עם חברת הכנסת פולישוק, שיזמתן את זה.

גאלב מג'אדלה: עכשיו אנחנו יודעים מה מקור הדיון הזה ואנחנו שמחים שאתן יזמתן את זה.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שזה חשוב.

חמי דורון: בוקר טוב.

חמי דורון: הנושא הוא אלימות כנגד נבחרי ציבור – חבר הכנסת יתום דיבר על ראשי רשויות, אתה התווית פה נושא של ראשי רשויות.

דב קהת: גם חברי מועצה.

גאלב מג'אדלה: גם הסגנים מאוימים, אם כי פחות.

חמי דורון: אני יכול לומר מהפן שלי – כמי שהיה חבר מועצת עיר ואוים גם ברצח – כנראה שמי ששלח אותם זה מי שחשב שאני גורם נזק לראש העיר.

חמי דורון: הדברים הם לא חד חד-ערכיים, דהיינו זה לא שמסכת איומים או אלימות היא כלפי ראש רשות או סגן, אלא היא באמת פושה בכל המערכות.

חמי דורון: ראשית, כמובן שזה נושא של חינוך כי ברגע שהורה מגיע לבית-הספר, צועק על המורה בגלל שהיא שלחה את הילד שלו הביתה, או מעיף סטירה למורה – הילד לומד וגדל באווירה שזה מותר, שזה בסדר, שזה הגיוני, ואפשר להרביץ.

חמי דורון: ברגע שהורה נכנס לבית-ספר בכיתות הנמוכות, מקלל את המורה ואומר לה: את אידיוטית, את בהמה ואת לא יודעת מה את עושה כי הילד הגאון שלי הוא הרי בסך הכל נופת צופים – זה מלמד את הילד ואת כל הילדים באותו בית-ספר שמותר, כי הרי אחרי כן הילד לא יסולק מבית-הספר.

חמי דורון: הרי אי-אפשר להעניש את הילד על כך שיש לו הורה מטומטם.

חמי דורון: לכן, אנחנו לא יכולים ליצור תמונה כאילו האלימות הזאת צמחה יש מאין.

חמי דורון: בראש ובראשונה זה בחינוך, וככל שמקצצים במערכת החינוך עוד ועוד כסף, וככל שממציאים כל מיני תוכניות של רפורמה – שהן לא רפורמה אבל הן כאילו רפורמה – אנחנו נמשיך לחנך דורות של אלימות.

חמי דורון: כמובן שיש את ההתמודדות שצריך להתמודד היום.

חמי דורון: אל"ף, המשטרה לא כל כך מגיעה, בייחוד כשמדובר על אלימות פוליטית, ואני יכול לתת דוגמה מלפני מספר חודשים במועצת העיר ראשון לציון, של קבוצה שלמה – קרוב למאה איש – שהתנהגה באלימות, עם שלטים שמכנים את אחד מחברי המועצה "בוגד".

חמי דורון: ואני פונה אליך, נציג המשטרה – היתה לי שיחה בנושא הזה גם עם המפכ"ל וגם עם מפקד המחוז – אבל מי שהנהיג את אותה קבוצה זו גברת מסוימת שהיא שותפה בעסק שהוא בלתי חוקי בעיר, אבל היה לה מזל.

חמי דורון: בעלה הוא ראש צוות החקירות, המודיעין, בתחנת ראשון לציון.

חמי דורון: קרה לה משהו?

חמי דורון: שום דבר, ואת זה אני אומר למשטרה.

חמי דורון: סגרו את התיק כי היא נחקרה וזה מספיק.

גאלב מג'אדלה: מי חקר אותה?

גאלב מג'אדלה: בעלה?

חמי דורון: זו שאלה טובה כי קודם ניסו להעלים.

חמי דורון: רק לאחר שהקמתי צעקות והסתבר להם שאני יודע שמדובר באיש משטרה – העבירו את זה למרחב, לשפלה.

חמי דורון: לאחר מכן, כשישבתי עם מפקד המחוז, הוא נדהם ואמר: זה ייחקר.

חמי דורון: מה קרה?

חמי דורון: אמרו: דיברנו איתה, הזהרנו אותה.

חמי דורון: מספיק שחקרנו אותה.

חמי דורון: לא.

חמי דורון: היא היתה צריכה לעמוד לדין מכיוון שהיא איימה על נבחר ציבור.

חמי דורון: היא היתה אחת מיוזמי אותה התפרעות, שהגיעה לידי כך שאפילו פקח של הרשות המקומית קיבל שם מכות, אבל זה היה בסדר כי זאת היתה הפגנת תמיכה בראש הרשות נגד חבר מועצה מהאופוזיציה, ולכן זה היה "כשר".

גאלב מג'אדלה: למה הפקח קיבל מכות?

גאלב מג'אדלה: הוא צריך להיות בצד של ראש העיר.

חמי דורון: תיאורטית אתה צודק, אבל יש פקחים שלפעמים יש להם גם טיפת שכל והם מבינים שאם מכים חבר מועצת עיר, מחר יכו גם את ראש העיר, ולכן הוא עמד בפרץ שם.

חמי דורון: מבחינה זאת, הפקח היה לעילא ולעילא, נהג בדיוק לפי החוק.

חמי דורון: במשך 40 דקות המשטרה לא הגיעה.

חמי דורון: מנכ"ל העירייה מתקשר למוקד המשטרה – אין משטרה.

חמי דורון: וכשאני התקשרתי למשטרה והזדהיתי כחבר כנסת, פתאום אמרו לי: אנחנו לא קיבלנו אישור מהיועצת המשפטית להיכנס למקום שבו הרשות המקומית מנהלת ישיבה, אסור לנו להיכנס.

חמי דורון: אמרתי: יש אלימות, יש מכות, על מה אתם מדברים.

חמי דורון: למה?

חמי דורון: כי ב- 1997, כשראש הרשות פוצץ אצלנו במקרה ישיבת מועצה כי ראה שהוא לא מסוגל להשתלט, רצה לסגור את הישיבה, ועל-פי החוק אסור לו לסגור – צלצל למשטרה, והמשטרה בלי שום בעיה הגיעה, דרשה מאתנו לפזר ישיבה חוקית בטענה שהשתלטנו על המקום.

חמי דורון: מזלנו, שהיה בין חברי המועצה ראש עיר לשעבר מאוד ותיק שפתח את פיו, הסביר להם בדיוק את לשון החוק, ואז אותם שוטרים נאלצו לצאת החוצה, אבל זאת דוגמה אופיינית איך המשטרה אוכפת את החוק רק כשנוח לה, ולא עושה דבר כשלא נוח לה.

גאלב מג'אדלה: אתה מצפה ממני כמובן לא להסכים אתך.

חמי דורון: אני גם לא מצפה שתגיב, אדוני היושב-ראש.

חמי דורון: תן לי לומר את שלי.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת חמי דורון, אתה לא יכול להשליך מקרה אחד על כל המשטרה.

חמי דורון: אדוני, אני לא מתכוון להיכנס אתך לוויכוח.

גאלב מג'אדלה: זה מקרה אחד, אתה לא יכול להכליל.

חמי דורון: סליחה, יש לי הרבה מקרים.

חמי דורון: אני לא מציין את כולם.

גאלב מג'אדלה: בוא נגיד שהמשטרה במקרים מסוימים שנראים לך, לא מילאה את תפקידה.

חמי דורון: במקרים רבים מדי.

חמי דורון: מעבר לכך, אני אומר שהיא ממלאת את תפקידה על תנאי.

גאלב מג'אדלה: אז מה יגיד אחד כמוני, שהמשטרה ירתה במפגינים ונהרגו שלושה-עשר אזרחים באוקטובר 2000?

גאלב מג'אדלה: אני אגיד שכל המשטרה לא ממלאת את תפקידה?

חמי דורון: אדוני היושב-ראש, נתת לי זכות דיבור, תרשה לי לסיים אותה.

חמי דורון: תרשה לי לומר את עמדתי, אחרי כן תגיד שאתה לא מסכים עם אף מילה שלי, בדיוק כפי שישנם נושאים שאני לא מסכים עם אף מילה שלך, ובכל זאת אני מכבד אותך.

חמי דורון: יש יותר מדי מקרים כאלה.

חמי דורון: מעבר לכך, יש לנו את בעיית האכיפה של בתי-המשפט בנושא האלימות.

חמי דורון: הרי מה קורה?

חמי דורון: מגיע הנאשם, לפעמים לוקח ארבע שנים מאז האירוע עד שהוא מגיע לעמוד לדין ממש, ואז מתחילים הרחמים: הוא אדם חיובי, הוא רק עושה טוב לחברה.

חמי דורון: הוא "בסך הכל" דקר מישהו או שרט מישהו.

חמי דורון: מי שמסתובב עם סכין בכיס - לא מסתובב איתה כדי לכתוב איתה מכתב אהבה.

חמי דורון: מי שמסתובב עם סכין, יש לו מה שנקרא "מנס ראה" בשפה המשפטית.

גאלב מג'אדלה: אתה מדבר על מקרה מסוים.

חמי דורון: אדוני, כל מה שאתה צריך זה רק לפתוח את העיתון כל יום, או כל סופשבוע.

חמי דורון: אין סופשבוע אחד שבכל מקומות הבילוי אין אירועים.

חמי דורון: אני הייתי חבר בוועדה שבאה לבדוק פאבים ברשות מקומית.

חמי דורון: שמו באחד המועדונים גלאי מתכות, ובאנו ביום שישי בלילה.

חמי דורון: ערימה כזאת של אגרופנים, של סכינים, של אולרים, לא ראיתי בחיים שלי.

חמי דורון: מי שבא עם הדברים האלה למועדון – לא בא לבלות.

חמי דורון: הוא בא לריב, וברגע שמתגלה אצל מישהו כלי שהוא מסוכן, המשטרה צריכה לקחת אותו ולהעמיד אותו לדין.

אראלה גולן: בנושא של המשטרה השתתפנו כבר בכמה דיונים.

אראלה גולן: יש כאן נייר עמדה מדהים, אומנם מהמועצה הלאומית לשלום הילד, אבל הוא עוסק לא רק בילדים.

אראלה גולן: הוא עוסק גם בנושא שלא אכנס אליו היום בדיון – נושא של אלימות בפרסומת ובטלוויזיה, שלדעתי הוא מאוד משמעותי לגבי ילדים משום שאני חושבת שהחינוך שלנו מתחיל לא רק בבית-ספר אלא בבית.

דב קהת: האם ראיתם את הפרסומת האחרונה של קופת חולים כללית?

דב קהת: קופת חולים כללית שלחה גלויות הביתה: אנחנו מזמינים אתכם לשחק ברופא ואחות, ורואים רופא מתעסק עם אחות חצי עירומה.

דב קהת: זה היה בעיתון.

אראלה גולן: ראיתי פרסומת למיונז קל שבו עומדת אישה עם יד חבושה ומוכרת דוגמאות למיונז קל.

אראלה גולן: ניגשת אליה מישהי שטועמת – ואני לא מבינה מדוע מראים לי מישהי עם יד חבושה.

אראלה גולן: לאחר מכן אני מבינה שאחרי שהיא טועמת, זה כל כך מוצא חן בעיניה, היא דוחפת את ההיא ואז היא יוצאת גם עם צוואר שבור.

אראלה גולן: בין ההצעות שגובשו זה להתמקד יותר בנושא של שיטור מקומי.

אראלה גולן: במקום מערכת ארצית, שיש לה יותר בעיות של פיקוח, לחזור למה שקיים בחלק ממדינות ארצות הברית בנושא שיטור מקומי, שיטפל יותר בבעיות המקומיות של אלימות, כולל בנבחרי ציבור כמובן, בבתי-ספר, בגני ילדים, וכו'.

דב קהת: היות שאני מלווה את השלטון המקומי משנת 74' בתפקידים ובכובעים שונים, קשה להפתיע אותי בדברים חדשים.

דב קהת: כבר ראיתי מקרים שבהם באו לשרוף עובדת סוציאלית בקרית טבעון, ומי שבא לשרוף אותה – הוא נשרף בעצמו למוות כי בטעות שפך על עצמו את החומר, וכל מיני דברים מזעזעים.

דב קהת: אבל, אני באמת חושב שאין שום פרופורציה בין הטיפול לבין הבעיות, ובאופן טבעי קשה מאוד בתחום הזה לטפל במניעה, אז אין ברירה אלא לטפל בצורה יותר החלטית בסימפטום.

דב קהת: בכל פעם שאני יושב עם ראשי רשויות ונכנסים לעומק הבעיות, אני שואל: למה אתה לא עושה סדר בתחום כזה ואחר, למה אתה לא מפקיע, אפילו לצרכי ציבור, כדי לבנות מוסד ציבורי?

דב קהת: אגב, אדוני היושב-ראש, זה מאוד מובהק במגזר הערבי – שיש הימנעות מהפקעות לצורכי ציבור על-פי חוק, מתוך חשש ופחד מה תהיה התגובה.

דב קהת: אומרים: ירצחו אותי, יהרגו אותי, זאת אומרת יש הרבה מאוד מקרים שאנחנו לא מגיעים אליהם.

גאלב מג'אדלה: לא רק הפקעות.

גאלב מג'אדלה: גם תשלום מסים.

סנ"צ אלי מזרחי: יש דוגמאות רבות.

דב קהת: קשה מאוד להגיע למניעה, לחדור לדברים ולתת את הגיבוי המלא למערכת – וזה לא רק ראש עיר.

דב קהת: כפי שנאמר, מדובר בסגן ובחברי מועצה, והפקידוּת.

דב קהת: הפקידוּת שמחליטה, סובלת הרבה מאוד – אם זה מהנדס העיר, או אם זה הפקח – תראו כמה פקחים נמנעים מלעשות את עבודתם מהחשש ומהפחד.

דב קהת: אנחנו מדברים על הקצה - אותה רשימה שהוקראה מהעיתון ושאפשר להרחיב אותה משום שהדברים הם מאוד מאוד רחבים.

דב קהת: אגב, בהוד השרון תפסו את האדם.

דב קהת: האדם שהשליך את הרימון הוא אדם שהורידו לו בסטה, כלומר יש מה שנקרא תג מחיר.

דב קהת: כשראש רשות מקבל החלטה, הוא כבר יכול לחזות בפני מה הוא הולך לעמוד.

דב קהת: יש ראשי רשויות רבים שירו עליהם, זרקו עליהם רימונים, ומה לא.

דב קהת: אני חושב שבעניין הזה כל המערכות ביחד צריכות להגביר קודם כל את האכיפה באותם המקרים, מבחינת יראו וייראו.

דב קהת: הנושאים שחבר הכנסת חמי דורון העלה – אני חושב שהם צריכים להיכנס לתחום אחר.

דב קהת: יש לנו תחום בעייתי, שאגב בכנסת הוא מאוד מוסדר.

דב קהת: בכנסת, כאשר יש הפרעה לישיבה, יש ליושב-ראש אפשרות קריאה לסדר.

דב קהת: הוא קורא שלוש פעמים לסדר, קורא לסדרן ומוציא החוצה.

דב קהת: במועצה אין אפשרות כזאת .

חמי דורון: לא מדויק.

חמי דורון: אתה מדבר על חברי מועצה.

חמי דורון: האלימות בדרך כלל היא לא של חבר המועצה כלפי מישהו אחר, או ראש העיר כלפי מישהו אחר.

חמי דורון: על-פי החוק, בהחלט יכול ראש הרשות או מי שמנהל את הישיבה – אם נכנסת קבוצה של אנשים, שהרי הישיבות פתוחות לציבור – להוציא החוצה מייד.

דב קהת: זה הוא יכול, אבל אני מדבר על חברים.

דב קהת: יכול להיות מצב – שלא יכול לקרות בכנסת – של חבר מועצה שהשתגע, ולא מאפשר קיום אף ישיבה.

דב קהת: הוא יכול לצעוק ולדבר.

דב קהת: אין היום מנגנון בפקודת העיריות שמאפשר לקרוא לסדר, כפי שקיים בכנסת.

גאלב מג'אדלה: מה שאני מציע, שאולי ניזום הצעת חוק.

חמי דורון: אני לא חושב שזה נכון, אדוני היושב-ראש.

גאלב מג'אדלה: למה?

גאלב מג'אדלה: אתה בעד אלימות חברי מועצה?

חמי דורון: לא.

חמי דורון: ב- 99% מהמועצות אין עניין של אלימות חברי מועצה.

חמי דורון: השאלה היא תמיד מה נולד קודם – הביצה או התרנגולת.

חמי דורון: מה קורה?

חמי דורון: ראש רשות הרבה פעמים הרי לא אוהב לשמוע ביקורת.

חמי דורון: בעצם, מאיפה בא לכאורה נושא האלימות או שחבר מועצה צועק?

חמי דורון: כאשר הוא לא מקבל את הזכויות שלו.

חמי דורון: לעיתים קרובות, לא נותנים לחבר המועצה את מה שמגיע לו בחוק.

חמי דורון: למשל, על-פי פקודת העיריות, חבר מועצת עיר רשאי לדבר עשר דקות בכל נושא שעולה על סדר-היום.

חמי דורון: אבל, לראש הרשות יש נניח חמישה חברי מועצה מהאופוזיציה, כל אחד מדבר עשר דקות בכל נושא, מדובר ב-50 דקות על כל נושא.

חמי דורון: הוא לא מצליח לסיים את הנושאים שלו.

חמי דורון: זה חוקי, זה נכון, זה מותר.

חמי דורון: מה הוא עושה?

חמי דורון: הוא לא נותן לדבר ואומר לחבר המועצה: יש לך שלוש דקות, או כל מיני תרגילים מהסוג הזה.

חמי דורון: האמן לי, חוויתי את זה במשך עשר שנים.

חמי דורון: כשהקמתי את השדולה למען מינהל תקין ברשויות המקומיות, זה היה החלק הכי גדול של התלונות של חברי מועצות מכל הארץ – שראש הרשות לא נותן להם לדבר.

חמי דורון: ואז מה קורה?

חמי דורון: מתחיל להיווצר הלחץ של ההתנגשות, ואז הטונים עולים.

חמי דורון: אתם יודעים איך התחילה מלחמת ההתשה עם המצרים?

חמי דורון: זה התחיל כך – המצרים התחילו לקלל, אנחנו החזרנו להם בקללות; הם התחילו לירות באקדחים, החזרנו להם בתת-מקלעים; הם החזירו בתותחים, החזרנו במטוסים.

חמי דורון: יש אסקלציה כל הזמן, יש תמיד הסלמה בדברים מהסוג הזה.

דב קהת: אני אומר שזוהי נקודה שוודאי ראויה לבוא לדיון ולבחינה בוועדה כדי לאפשר את כל הכלים.

דב קהת: ואם כבר סטינו – הרי זה ברור שאם יש לי עשרה נושאים לסדר-היום ויש חמישה חברי אופוזיציה שעל כל נושא הם ידברו עשר דקות, הרי זה בלתי אפשרי.

חמי דורון: אבל זה מה שהמחוקק נתן .

דב קהת: נכון, אבל כנראה שזה לא סביר כי אי-אפשר להתקדם.

חמי דורון: ולמה בכנסת זה כן סביר?

דב קהת: על כל נושא פה ידברו עשר דקות כל אחד?

חמי דורון: לא, אבל יש פה 120 איש שידברו.

חמי דורון: במועצת עיר יש בין 7 ל- 31 חברי מועצה, כאשר ברוב המקומות הממוצע הוא 21 חברי מועצה.

חמי דורון: מתוכם, בדרך כלל הרוב בקואליציה – הם לא מדברים בכלל, אז יש 5-6 חברי מועצת עיר מהאופוזיציה שזאת האפשרות היחידה שלהם להביע את דעתם הדמוקרטית, כי הרי הם לא נחשבים בעירייה.

חמי דורון: אתה הרי יודע שראש העיר לא סופר אותם.

חמי דורון: גם את אלה שלו הוא לא סופר, אבל על אחת כמה וכמה אלה מהאופוזיציה.

חמי דורון: אז מה, גם לסגור להם את הפה?

חמי דורון: רעיון טוב, לא ניתן להם לדבר בכלל.

חמי דורון: ..

דב קהת: יכול להיות שאם היו מורידים לחמש דקות, זה היה יותר מעשי, אבל זה נושא לחשיבה.

חמי דורון: יכול להיות שאם ראשי הרשויות היו נותנים את מה שצריכים בחוק לתת – זה לא היה קורה.

דב קהת: בנושא האלימות אין לי ספק שצריכים פה לפעול בכמה וכמה מישורים – החל במישור החינוכי, שזה נושא רחב שקיים, דרך פרויקטים ספציפיים.

דב קהת: כמרכז שלטון מקומי, אנחנו כרגע מקדמים פרויקט של התמודדות עם ונדליזם ברשויות המקומיות, שזה אחד מהסימפטומים שבאים לידי ביטוי ויש להם נזקים עצומים.

דב קהת: אנחנו הולכים לטפל בזה בדרך משולבת של חינוך ואכיפה, גם שיווק.

דב קהת: הנושא האחרון הוא השיטור הקהילתי, שצריך לקבל ממדים הרבה יותר רציניים.

דב קהת: יש היום מספר פיילוטים, הם כולם מוצלחים.

דב קהת: צריך ללמוד אותם ולהרחיב אותם בצורה מאוד משמעותית.

סנ"צ אלי מזרחי: שמי אלי מזרחי.

סנ"צ אלי מזרחי: באשר לשאלות שהעלית.

חמי דורון: סליחה, לא העליתי שאלות.

חמי דורון: ציינתי עובדות – אני יכול להראות לך אותן אחת לאחת.

סנ"צ אלי מזרחי: בנוכחות שלי כאן, אני בתפקידי ראש מדור עובדי ציבור מאוימים במשטרת ישראל.

סנ"צ אלי מזרחי: חלק מהשאלות שהפניתם כאן – אני לא יכול להגיב עליהן, גם מבחינת הרקע שאני בא ממנו.

סנ"צ אלי מזרחי: הדוגמאות הבולטות שעלו פה הן לא מציגות את הכלל, ולמשטרה יש כהנה וכהנה דוגמאות שבהן כן נעשה טיפול משטרתי.

סנ"צ אלי מזרחי: מה שקורה במסגרת אירוע משטרתי זה קודם כל הגשת תלונה.

סנ"צ אלי מזרחי: לפעמים במשרדים או במתקנים שאין תלונה משטרתית, למשטרה אין זכות להיכנס לשם, אלא אם כן היא זומנה לשם והיא יכולה לפעול כפי שמשטרה פועלת בגין תלונה, ותכף אגע בנושא של ראשי רשויות וראשי מועצות, והאלימות כלפיהם.

סנ"צ אלי מזרחי: נכון שאין חוק בנושא של אלימות כלפי ראשי רשויות והטיפול בהם.

סנ"צ אלי מזרחי: משטרת ישראל מטפלת בעובדי ציבור מכוח היותה אחראית על שלום הציבור ורכושו, וחלק מהדברים כמעט עוגנו בוועדת שרים, זה טרם סוכם.

סנ"צ אלי מזרחי: גם שם לא נדונו הנושאים עד תום ולא הוחלט סופית שמשטרת ישראל מטפלת.

סנ"צ אלי מזרחי: אתייחס לנושא של אלימות ובכלל איומים כלפי עובדי ציבור, ובראש ובראשונה ראשי מועצות וראשי רשויות.

סנ"צ אלי מזרחי: משטרת ישראל מגיבה לכל אירוע על-פי סיכום שמשטרת ישראל תטפל בכל מי שאינם מטופלים על-ידי השב"כ.

סנ"צ אלי מזרחי: יש עבודה מסודרת שחלקה היא פנים-משטרתית, שיוגדרו גם ראשי רשויות, ואין שום מסגרת שמנחה את ראשי הרשויות בטיפול.

סנ"צ אלי מזרחי: מה שכן, משטרת ישראל הונחתה לטפל בכל עובדי הציבור שיש כלפיהם איום בגין תפקידם, ואנחנו כמדור מאוימים במשטרת ישראל באג"מ, יודעים לתת את הטיפול בגין תלונה, בגין מודיעין, והטיפול כלפי ראשי רשויות וראשי מועצות מתחיל בהערכת מצב על-פי כל המידע המודיעיני שמתקבל.

סנ"צ אלי מזרחי: משטרת ישראל יודעת בהערכת המצב להציג את נתוני החקירה, נתוני המודיעין, ולהגדיר את סל האבטחה שנדרש לאותו ראש עיר או ראש מועצה.

סנ"צ אלי מזרחי: מרשימת ראשי המועצות וראשי העיריות שהוצגה פה – ואף חסרות פה כמה דמויות - זה נכון שראשי מועצות וראשי רשויות הם דמויות, מה שנקרא, ש"מושכות אש" בגלל הפעילות שלהם.

סנ"צ אלי מזרחי: יש ראשי רשויות שאנחנו מזהים שככל שהם פועלים יותר טוב בנושא של השלטון המקומי וביעור הפגע והאלימות – הם גם סופגים יותר אלימות כלפיהם.

סנ"צ אלי מזרחי: אנחנו במשטרת ישראל מבצעים הערכת מצב וקובעים סל אבטחה, אשר נחלק לשני גורמים, כאשר שני הגורמים צריכים בכפיפה אחת לתת את המענה לאבטחה שלהם.

סנ"צ אלי מזרחי: משטרת ישראל נותנת את המענה האבטחתי בצורה וביכולת המקצועית שלה, כפי שמגדיר החוק – סיורי ניידות, מענה מיידי לקריאת מוקד במקרה של תלונה, סריקת חבלן אם יש צורך, כלבנים – כל התחום המקצועי שאין לאל-ידה של הרשות המקומית לתת.

סנ"צ אלי מזרחי: מה כן נותנת הרשות המקומית בחלק שלה?

סנ"צ אלי מזרחי: את כל האבטחה הצמודה האישית שאמורה להינתן לראש עיר, ראש מועצה, קרי: מיגון הבית, אבטחה צמודה בתנועה, כל נושא הטיפול היומיומי בפעילות שלו בשוטף, על-פי ההנחיות של משטרת ישראל.

סנ"צ אלי מזרחי: נכון לשבוע שעבר, היתה לנו ישיבה במשרד הפנים, ולאור הישיבות שמתקיימות עם השלטון המקומי, מתגבש כרגע נוהל שמגדיר איך יטופל ראש מועצה או ראש עיר מאוים, ודרך אגב אני מגדיר את המילה "מאוים" – שיש עליו איום.

חמי דורון: מה קורה לגבי חבר מועצה שיש עליו איום?

חמי דורון: האם הוא נמצא באותה קטגוריה?

סנ"צ אלי מזרחי: תכף אדבר לגבי חבר מועצה.

סנ"צ אלי מזרחי: אני מדבר כרגע על בעלי תפקידים ציבוריים, וגם חבר מועצה – יש לו תפקיד ציבורי.

סנ"צ אלי מזרחי: במסגרת הזאת, הנוהל הזה צריך לתת מענה – ואני מעריך שהוא גם יהיה כזה כי אנחנו עובדים לפי עקרונות - איך מבצעים אבטחה וטיפול של ראש עיר, ראש מועצה.

סנ"צ אלי מזרחי: בכפרים הערביים אנחנו מזהים את זה במערכת הבחירות, ובכלל בפעילות השוטפת על פני השנה.

סנ"צ אלי מזרחי: יש שיתוף פעולה כמעט מלא – אני לא יכול להגיד מלא, כי לפעמים ראש עיר לא מגיש תלונה ואומר: אני רוצה לסגור את זה במסגרת הפנימית, ומשטרת ישראל לא יכולה לבצע שום פעילות אם לא מתקבלת תלונה כי זו כביכול חדירה לפרטיות של אותה רשות ובכך אנחנו מוגבלים.

גאלב מג'אדלה: ואחר כך יש את עניין העדות.

גאלב מג'אדלה: היו אצלי מקרים שאמרה המשטרה: ביקשנו עדים.

גאלב מג'אדלה: היו מקרים שנפתח תיק, ואין עדים.

סנ"צ אלי מזרחי: בנושא של ראש עיר או ראש מועצה שמגיש עדות אישית, כלומר הוא מציין את זה בתלונה, עצם התלונה זו כבר עדות ראשונית, ואין עדים – בודקים את זה, ודרך אגב הנושא המודיעיני לא צריך עדות.

סנ"צ אלי מזרחי: אנחנו בוחנים את המידע המודיעיני לגבי תיקים שיש בהם רגישות ציבורית שיכולה להפעיל נגדו אלימות, יש לו אירועים מהעבר.

סנ"צ אלי מזרחי: אם אין עדות של ציבור מהסביבה- אנחנו גם על כך נותנים את הדעת, אנחנו לא מקלים ראש בכך.

גאלב מג'אדלה: לא מזמן התקיים כאן דיון בנושא היישוב אבו סנאן.

גאלב מג'אדלה: במשך שבע שנים היתה שם אלימות, עד כדי שימוש בטיל לאו.

גאלב מג'אדלה: כל המאבק שם היה על השלטון המקומי, אבל הצטרפו אליו כל מיני טרמפיסטים – סמים, מאפיה מקומית, עבריינים – עלו על הגל של המאבק על ראשות העיר, על המועצה.

גאלב מג'אדלה: היו שם 176 מקרים במשך כמעט שבע שנים, וכמעט לא הוגש כתב אישום אחד.

גאלב מג'אדלה: מה טענה המשטרה – והתקיים דיון מאוד רציני בדרג של מפקד מרחב, מפקד מחוז.

גאלב מג'אדלה: בהתחלה ניסו לשלוח את מפקד תחנת עכו.

דב קהת: קיימת את הדיון במקום עצמו.

גאלב מג'אדלה: נכון.

גאלב מג'אדלה: מפקד המרחב נקלע לתעסוקה בלתי צפויה ביום הדיון כאן – שתואם איתו – ואז אמרנו שנקיים את הדיון באבו סנאן והוא יבוא לשם.

גאלב מג'אדלה: המשטרה באמת הבינה שאי-אפשר להמשיך כך – טיל לאו זה לא משחק.

גאלב מג'אדלה: שבע שנים ברציפות, עם 176 מקרים של אלימות – מוכרחים לפעול, והתחילו באמת לפעול בדרכים שונות- לא רק בחקירות, אלא באו לפרנסי העיר, התחילו להפעיל לחץ, ועובדה שנרגע המצב.

סנ"צ אלי מזרחי: אגף המודיעין והחקירות יכול להציג את הדברים האלה אחר כך.

סנ"צ אלי מזרחי: אני רק רוצה להגיד שחלק מהפעילות לגבי איום כלפי עובד ציבור – ולא כלפי כפר, ודאי שכלפי כפר זה משהו הרבה יותר רחב – יש פעילות סמויה וגלויה, גם מודיעינית וגם חקירתית שמתבצעת, ולפעמים לא רואים אותה בדקה ובשעה וביום הראשון ובשבוע הראשון.

גאלב מג'אדלה: אני מסכים אתך, אבל אחרי שבע שנים צריכים לראות.

גאלב מג'אדלה: אחרי 176 מקרים בטח צריכים לראות.

סנ"צ אלי מזרחי: אין ספק שבעניין הזה יצטרכו לתת אלה שטיפלו בתיק ובמקרה הזה את ההסבר.

סנ"צ אלי מזרחי: אני נמצא פה כנציג הנושא של טיפול בעובדי ציבור מאוימים – איך מטופלים ראשי רשויות.

סנ"צ אלי מזרחי: השאלה שעלתה פה אם הם צריכים להיות מטופלים ואיך משטרת ישראל נותנת להם את המענה.

סנ"צ אלי מזרחי: הם מטופלים במסגרת הזאת כפי שציינתי.

סנ"צ אלי מזרחי: יש את הטיפול המודיעיני, את הטיפול החקירתי, הערכת מצב שקובעת את סל האבטחה, והפיקוח הצמוד שלנו, שדרך אגב הוא לא זוכה להיענות כי בנושא פיקוח והנחיה על ראשי הרשויות אין חקיקה, ואנחנו יכולים להמליץ בפניהם.

סנ"צ אלי מזרחי: הגענו למצב שראשי רשויות – המנכ"לים – חותמים על מסמך שיוצא מהערכת המצב, שנדרש לפי סעיפים: איזה אמצעים נדרשים לאבטח אותו, נוסף למה שמשטרת ישראל מבצעת, והוא חותם שהוא יודע לבצע את זה אחד לאחד.

סנ"צ אלי מזרחי: לא לכל הרשויות יש את היכולת הכספית ובכל זאת אנחנו לא יכולים לתת את התשובה כי אנחנו כמשטרת ישראל שזה גורם מקצועי – יודעים מה נדרש, ואנחנו יודעים גם לפקח שהדברים הללו נעשים.

סנ"צ אלי מזרחי: חלק מהעניין של הנחיה זה לפקח שהדברים ברורים ושהם נעשים.

סנ"צ אלי מזרחי: יש לנו הרבה בעיות עם הנושא של יישום בפועל.

דב קהת: קיים נושא נוסף שלא עלה ואני חושב שהוועדה צריכה לקיים על כך דיון.

דב קהת: אין הסדר בחוק הקיים לגבי המימון על-ידי הרשות המקומית – הן של פעולות נחוצות והן של נזקים שנגרמו.

דב קהת: למשל, אם זרקו רימון לתוך הבית של ראש עיריית הוד השרון, זה לגמרי לא ברור שיכולים לפצות אותו מקופת העירייה.

דב קהת: מדובר בכל מיני חוות דעת, אבל אין דברים ברורים מה מגיע ומה לא מגיע.

סנ"צ אלי מזרחי: זה הנוהל שאני מקווה שמתחילים לגבש במשרד הפנים.

סנ"צ אלי מזרחי: הבינו שאין חקיקה וצריכים לפחות ליצור איזשהו תהליך סדור – גם בנושא של המימון.

דב קהת: דיברו על המימון, על השמירה הנחוצה ולא טיפלו בנושא המימון לגבי נזקים שנגרמים.

חמי דורון: אני יכול להגיד לך שביטוח הבית שלו לא מכסה את זה.

חמי דורון: זה נקרא פח"ע, או לחילופין פעולה אזרחית עוינת, ולכן זה מוחרג במפורש במסגרת פוליסה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מתקרבים לקראת סיכום הדיון.

חמי דורון: ברשותך.

חמי דורון: אני דוגל בגישה שלפיה ככל שיהיו שוטרים בחוץ, דהיינו ברחוב – תהיה פחות אלימות.

חמי דורון: בשנת 1996 בערך הייתי בניו יורק – פחד היה ללכת ב"טיימס סקואר".

חמי דורון: הייתי בשנת 2000 בניו יורק בשעה 12:00 בלילה – כשאישה הולכת לבד ואתה רואה כל כך הרבה נשים הולכות לבד ברחוב, אתה יודע שהעיר בטוחה.

חמי דורון: זה היה מדהים, וההבדל הזה נבע מסיבה אחת פשוטה – שיצאו 40,000 שוטרים לרחוב.

חמי דורון: בכל פינה – ניידת עם שני שוטרים, והנוכחות היא מרתיעה.

גאלב מג'אדלה: היה להם תקציב לכך?

חמי דורון: אני הגשתי הצעת חוק שלפיה כל אלה שהיום מסרבים ללכת לצבא מסיבות מצפוניות, אומרים שהם לא רוצים להחזיק נשק ביד וכו' – הצעתי בתיקון לחוק שירות הביטחון לגייס אותם לתפקידים מנהליים ומנהלתיים במשטרה.

חמי דורון: במקום שיהיה שוטר שעבר קורס שוטרים והוא מוכשר ומורשה לטפל בנושאי משטרה – להושיב שם אחד כזה לשלוש שנים והוא יהיה המוקדן, והשוטר יהיה ברחוב.

חמי דורון: במקום שלכל קצין יהיו שלוש פקידות שהן שוטרות שעברו קורס שוטרות – השוטרות יהיו בחוץ, ובמקומן יהיו שתיים בשירות לאומי שהן מגויסות, כמו בצבא.

סנ"צ אלי מזרחי: היום זה עובד כך.

חמי דורון: לא.

חמי דורון: זה לא עובד ככה כי היום אין חוק כזה שמחייב.

סנ"צ אלי מזרחי: היום במשטרה יש שח"ם והיום הן תופסות את עמדות המפתח.

חמי דורון: עדיין מעט מאוד.

אראלה גולן: האם אתם מקבלים את זה משירות לאומי?

סנ"צ אלי מזרחי: כן.

חמי דורון: יש היום יותר מדי שוטרים שיושבים בתפקידים שקשורים לכל נושא הלוגיסטיקה, אפסנאים וכו', שיכולים לשמש בתפקידים האלה.

חמי דורון: הגשתי הצעת חוק כזאת ואני מקווה שזה יתקבל.

גאלב מג'אדלה: איפה היא נמצאת?

חמי דורון: היא נמצאת בהנחה.

חמי דורון: אתה בקואליציה, תעזור לנו להעביר את הצעת החוק הזאת.

גאלב מג'אדלה: אם היא ראויה – בבקשה.

גאלב מג'אדלה: סנ"צ חפץ, האם אדוני רוצה להתייחס?

סנ"צ צחי חפץ: אין לי מה להוסיף משום שהתרשמתי שעמיתי – סנ"צ מזרחי – הקיף את הנושא מבחינת הטיפול האג"מי, מודיעינית.

אראלה גולן: מה עושים בתקופת ההינתקות עם השיטור?

אראלה גולן: איך מתגברים?

גאלב מג'אדלה: זה לא היום, זה לדיון הבא.

אראלה גולן: לא.

אראלה גולן: אנחנו דנים באלימות.

אראלה גולן: עם כוח המשטרה הקיים יש לנו כל כך הרבה אלימות שאנחנו בקושי מצליחים להתגבר עליה, אז מה יקרה באותה תקופה שרובם ישרתו בהינתקות?

גאלב מג'אדלה: זו שאלה שצריך להפנות לשר, אפילו לא למפכ"ל.

סנ"צ צחי חפץ: בעיקרון, בתקופת ההינתקות יוקצו 4,000 שוטרים למשימה עצמה.

סנ"צ צחי חפץ: לפיכך, באופן טבעי תהיה ירידה בסד"כ וכמובן שיהיה תעדוף בטיפול בכל המשימות והפעילות בעצם תתמקד בטיפול בעבירות שמטבען הן קשורות להצלת חיי אדם והעבירות החמורות ביותר, כאשר לא תהיה הזנחה טוטלית ולא יהיה פה - - -

אראלה גולן: המילה "טוטלית" מדאיגה אותי.

סנ"צ צחי חפץ: המשטרה תתעדף, תעסוק במשימות שבראש וראשונה קשורות בהצלת חיי אדם.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: ברשותכם, נסכם את הדיון.

גאלב מג'אדלה: עלו כאן מספר הצעות.

גאלב מג'אדלה: נאמר קודם כל שאנחנו חייבים להתמודד בצורה איתנה, כפי שמתבקש, כנגד אלימות.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מתמקדים בנושא של נבחרי ציבור, אבל גם בכלל, כי עלה כאן שההתמודדות נגד אלימות מתחילה בחינוך.

גאלב מג'אדלה: דיברו החברים על כך שבתי-המשפט צריכים לגלות יותר נחישות בפסקי דין מחמירים וכן שמערכות האכיפה צריכות לאכוף את פסקי הדין האלה ולאכוף בעניין הזה כדי שדברים גם ייראו וגם ייעשו.

גאלב מג'אדלה: בהחלט דובר על מצב שחסר תגבור למשטרה.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שהשיטור הקהילתי – חבר הכנסת חמי דורון – הוסיף לא מעט לתגבור המשטרה, וכן שיתוף הקהילה ונוכחות המשטרה בקהילה ומעורבות המשטרה בקהילה.

גאלב מג'אדלה: אמרו כאן חברים שהנוכחות של המשטרה בשטח, ברחוב, בחברה, בשכונה, זה מאוד חשוב.

גאלב מג'אדלה: על כן, אנחנו רואים בכך באמת נושא חשוב.

גאלב מג'אדלה: לגבי נושאים שונים שעלו, כמו מי אחראי לנזקים שנגרמים כתוצאה מאלימות – זה נושא שלדעתי צריך לעשות לגביו בדיקת חקיקה משום שזה לא נמצא בחקיקה, עד כמה שאני יודע.

גאלב מג'אדלה: לכן, אולי מן הראוי שמרכז השלטון המקומי יביא הצעת חקיקה, שאנחנו מוכנים לקדם אותה בוועדת הפנים.

גאלב מג'אדלה: מספר חברים יכולים לקחת זאת על עצמם ולקדם נושא כזה.

גאלב מג'אדלה: היות ואדוני המציע נכנס, אנחנו נמצאים בשלב הסיכומים ואנחנו אומרים שכדי להתמודד עם נושא האלימות בחברה הישראלית אנחנו צריכים להתחיל בחינוך ולעלות בדרגים של בתי-משפט כך שיהיו פסקי דין מחמירים כדי לעצור את העניין, וכלה במערכות האכיפה – כדי שפסקי הדין האלה לא יישארו ללא תמיכה ואכיפה.

גאלב מג'אדלה: דובר כאן גם על נוכחות המשטרה בחברה, בשכונה, ברחוב – שזה דבר שגורם הרתעה וביטחון עצמי לציבור וכן הרתעה לגורמים האלימים.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שאנחנו הקפנו את הנושא ממקסימום זוויות שאפשר היה לחשוב.

גאלב מג'אדלה: עלה נושא נוסף של מימון הנזקים.

גאלב מג'אדלה: אם כרגע נזרק רימון לביתו של ראש מועצה, או ניזוק רכבו – מי הגורם שיצטרך לממן זאת.

גאלב מג'אדלה: זה בחקיקה לא מעוגן בשום מקום, ולכן הצעתי למרכז השלטון המקומי שייזמו תיקון בחקיקה בעניין הזה ואנחנו מוכנים בוועדת הפנים – מספר חברים – לקחת עלינו את העניין ולקדם אותו כדי להבטיח את הנקודה הלוקה הזאת.

אהוד יתום: האם זה לא עניין של ביטוח?

חמי דורון: לא.

גאלב מג'אדלה: הביטוח במקרה זה לא מכיר.

גאלב מג'אדלה: הם מגלגלים את זה מגורם לגורם.

גאלב מג'אדלה: קיבלתי מכתב מראש עיריית הוד השרון שנקלע למצב כזה, כאשר המיגון של ביתו עולה עשרות אלפי שקלים.

גאלב מג'אדלה: לדעתי, הקפנו את הנושא, ניסינו להתמודד עם העניין ככל האפשר.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מודים לחבר הכנסת אהוד יתום שהעלה את הנושא לסדר-יומה של ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: אני מודה לכל חברי הכנסת ולחברים הנוספים, הארגונים והגופים שהשתתפו, ואני מקווה שתרמנו אולי במשהו כדי לקדם את נושא ההתמודדות עם האלימות בחברה הישראלית.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.