ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 476, 2005-07-18 13:00

גאלב מג'אדלה: שלום לכולם.

גאלב מג'אדלה: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו דנים היום בנושא תכנון ובנייה.

גאלב מג'אדלה: זהו הדיון השלישי אחרי הדיון הפותח.

גאלב מג'אדלה: בשבוע שעבר התקיים דיון במחוז חיפה, ואני שמח שאנחנו מתחילים את הדיון בנושא מחוז הדרום.

גאלב מג'אדלה: נמצא איתנו הממונה על מחוז הדרום, חברנו דודו כהן.

גאלב מג'אדלה: האם נמצא מישהו יחד אתך ממחוז הדרום?

גאלב מג'אדלה: דודו כהן: כרגע נמצא מהנדס המועצה האזורית אבו-בסמה ויש פה נציגים של משרדים אחרים.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'א'דלה: נמצאים איתנו ראש מועצת כסייפה ושגב שלום, ברוכים הבאים.

גאלב מג'אדלה: אני מתכבד לפתוח את הדיון.

גאלב מג'אדלה: מר אדיב דאוד יציג את המצגת שלו ואחר כך נפתח את הדיון.

גאלב מג'אדלה: אדיב דאוד: שלום לכולם.

גאלב מג'אדלה: הדיון הזה הוא הדיון השלישי בסדרה של דיונים: דיון פתיחה, דיון על מחוז חיפה, היום זהו דיון על מחוז הדרום.

גאלב מג'אדלה: אני מבקש לרענן את הפתיחה היות והרבה אנשים שנמצאים היום לא היו בדיונים הקודמים, כך שנציג בקצרה את מסגרת העבודה שלנו.

גאלב מג'אדלה: אני אציג את המצגת, לאחר מכן מצגות של מחוז ומינהלת והמועצה.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'א'דלה: מי נציג המינהלת כאן?

גאלב מג'אדלה: רותם דשא: אני נציגה של המינהלת.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'א'דלה: אני הבנתי משהו אחר.

גאלב מג'אדלה: רותם דשא: מינהל מקרקעי ישראל, מינהלת הבדואים.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'א'דלה: מינהלת הבדואים זה משהו אחר.

גאלב מג'אדלה: עמרי שרון: מינהלת הבדואים זה גוף שהוא בכפיפות למינהל - שייך למינהל - והוא נועד לעסוק במאפיינים המיוחדים של המגזר הבדואי.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'א'דלה: מי עומד בראש המינהלת?

גאלב מג'אדלה: רותם דשא: יעקב כץ.

גאלב מג'אדלה: נבצר ממנו להגיע, ואני מייצגת אותו כאן.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'א'דלה: את בשבילי נציגת המינהל.

גאלב מג'אדלה: בשבילי, המינהלת לא קיימת.

גאלב מג'אדלה: תמסרי לו דרישת שלום חמה ותגידי לו שאם הוא רוצה לדבר - להבא שיבוא לדיונים.

גאלב מג'אדלה: בשבילי, את נציגת מינהל מקרקעי ישראל.

גאלב מג'אדלה: רותם דשא: יכול להיות שיש לכם טעות ברישום.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'א'דלה: לא, אין לנו טעות.

גאלב מג'אדלה: יש לכם טעות באבחון.

גאלב מג'אדלה: אני מאוד מכבד את המינהל, יש לי דעה שאולי לא ידועה לך.

גאלב מג'אדלה: דווקא דיברתי לטובה על המינהל בשתי ישיבות קודמות.

גאלב מג'אדלה: את בשבילי מינהל.

גאלב מג'אדלה: לגבי המינהלת, מר כץ צריך לבוא לכאן ולדבר.

גאלב מג'אדלה: הוא לא מעל לוועדה, הוא מתחת לוועדה.

גאלב מג'אדלה: אדיב דאוד: במסגרת הדיון הראשון - דיון הפתיחה על כל המגזר הערבי בארץ, דיברנו על חמש חוליות: נושא של כפרים מוכרים, ערים מעורבות, ישובים קיימים והסתכלות על העתיד.

גאלב מג'אדלה: הנחנו את השאלה אם נכון לדבר על עיר ערבית חדשה לקראת העתיד במדינה בכלל.

גאלב מג'אדלה: בדיונים שאנחנו דנים עכשיו במחוזות אנחנו פחות או יותר רואים את המבנה הזה כמבנה נכון, כמובן עם התאמות לגבי כל מחוז ומחוז, עם המאפיינים של הבעיות המיוחדות של כל מחוז, במיוחד מחוז הדרום עם המאפיינים המאוד מיוחדים שלו בכל מה שקשור לבנייה של הבדואים ובעיות הבנייה של הבדואים, בעיית הקרקעות וכו'.

גאלב מג'אדלה: המצגת שבפניכם תנסה עד כמה שאפשר להציג את מסגרת הדיון של הוועדה כפי שאני רואה אותו, ואני אדבר לפי הסדר על היישובים הלא מוכרים, אחר כך על היישובים הקיימים ובתהליכי הכרה ובסוף אדבר על הכרה ותכנון ישובים, עם דגשים מיוחדים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מדברים על מרחב באר שבע.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רואים שהמרחב שנמצאת בו האוכלוסייה הערבית בדואית במחוז דרום מתרכז בעיקר מזרחית לבאר שבע עד לערד, צפונה עד לרהט, ודרומה עד צומת הנגב.

גאלב מג'אדלה: חלוקת היישובים כאן היא לפי ישובים קבועים, שאלה היישובים שקמו בשנות השבעים עד היום: רהט, ערערה, כסייפה, חורה, לקיה, שגב שלום, תל שבע, ויישובים שהם בתהליך של הכרה - יש היום תהליך של הכרה בשבעה ישובים, כולל יצירת תשתית תכנונית של היישובים האלה ואישורם בוועדות הסטטוטוריות.

גאלב מג'אדלה: כל ההתיישבות של יתר האוכלוסייה היא ביישובים הלא מוכרים, והתושבים ביישובים הלא מוכרים.

גאלב מג'אדלה: הכנתי פה סכמה שממחישה את אחוז האוכלוסייה הבדואית בנגב כדי לקבל מושג על מה אנחנו מדברים.

גאלב מג'אדלה: אוכלוסיית מחוז, שהיא קרובה ל- 970,000 נפש; אוכלוסיית הבדואים במחוז היא קצת מעל 150,000, היא מהווה 16% מאוכלוסיית המחוז.

גאלב מג'אדלה: בפניכם רשימה של היישובים שמצויים בתהליך של הכרה: מכחול, דרג'את, קסר א-סר, אבו קרינאת, תראבין א-סאנע, ביר הדאג', אום בטין, שלפי נתוני משרד הפנים יש בהם כ- 1,000 תושבים, שמהווים אחוז אחד.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'א'דלה: דרג'את זהו ישוב לא מוכר?

גאלב מג'אדלה: אדיב דאוד: ישוב שהוא בתהליך של הכרה.

גאלב מג'אדלה: לפי נתונים של משרד הפנים אנחנו מדברים על כ- 60,000 תושבים ביישובים הלא מוכרים.

גאלב מג'אדלה: לפי נתוני משרד הפנים זה מהווה כ- 38% מהאוכלוסייה הבדואית, לעומת נתון של המועצה - מופיע במצגת בצבע כחול - שלפיו אתם מדברים על 66,000.

גאלב מג'אדלה: נתון מאוד מעניין שלפי משרד הפנים יש לנו כ- 1,000 בתהליך הכרה, אבל לפי המועצה, בתהליך הכרה יש כ- 20,000.

גאלב מג'אדלה: לא הצלחתי להסביר מאיפה נובעת הסטייה הזאת, אבל בפניכם כל הנתונים.

גאלב מג'אדלה: ביישובי הקבע המוכרים יש אוכלוסייה של כ- 95,000, מהווים 61%.

גאלב מג'אדלה: הרוב הגדול של התושבים נמצא ביישובי קבע מוכרים, כאשר לפי נתונים של המועצה ביישובים הלא מוכרים יש כ- 66,000.

גאלב מג'אדלה: זאת אומרת, הסטייה הגדולה היא בעצם בין היישובים בתהליכי הכרה לבין ישובי הקבע, ואני מציע שבמצגת שלכם - סעיד - אתם תתייחסו להסבר שלכם לגבי התופעה הזאת.

גאלב מג'אדלה: אם נסתכל על הדיאגרמה, נראה מצב מאוד מעניין של התכנון והבנייה בקרב האוכלוסייה הערבית והבדואית בנגב.

גאלב מג'אדלה: הדיאגרמה היא לפי הנתונים של משרד הפנים והיא מדברת על 61% ביישובים הקבועים.

גאלב מג'אדלה: מאוד מעניין שהחלק של היישובים בהקמה או היישובים בהכרה מהווה 1%, וחלק של 38% של היישובים הלא מוכרים, זאת אומרת שאנחנו רואים די ברור כאן את צוואר הבקבוק.

גאלב מג'אדלה: אני עובר מהנתונים הכלליים לסוגיה המרכזית לדעתי של התכנון ביישובים הבדואים בנגב, וזה היישובים הבלתי מוכרים.

גאלב מג'אדלה: לפניכם תמונה שיכולה להמחיש דוגמה אחת איך זה נראה למי שלא מכיר.

גאלב מג'אדלה: השאלה הגדולה שאני - כמתכנן שרוצה להציג את נושא תכנון היישובים הבלתי מוכרים- מעלה היא האם זוהי סוגיה תכנונית או האם זוהי סוגיה של קרקעות, כלומר האם נושא הקרקעות הוא נושא תכנוני גרידא או שזה מעבר לכך.

גאלב מג'אדלה: השאלה הזאת היא באמת שאלה פוליטית במקרה הזה.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'א'דלה: אנחנו פוטרים אותך בעניין הזה מלהתלבט.

גאלב מג'אדלה: זאת לא שאלה תכנונית, זאת שאלה של מדיניות וזאת שאלה פוליטית.

גאלב מג'אדלה: אדיב דאוד: תפקידי כמתכנן להציג אותה מנקודת המבט שלי, עם כל הצדדים של העניין הזה.

גאלב מג'אדלה: ברור לי שהעניין הזה הוא גם עניין פוליטי מובהק.

גאלב מג'אדלה: אופן הפריסה של היישובים הבלתי מוכרים מאופיין בצורות שונות של המשפחות השונות, של האוכלוסיות השונות שגרות באזור, שתיארתי קודם.

גאלב מג'אדלה: אופי היישובים הוא מגוון ביותר: בפריסה המרחבית, באופי ובצפיפות הבנייה, באופן החיבור לתשתיות - היכן שיש ישובים או מרכזי שירותים שמחוברים לתשתיות, ובנגישות לשירותי ציבור - שישנם או שאינם.

גאלב מג'אדלה: מצב זה גם גורם לכך שחלק נכבד מהיישובים ממוקמים על אדמות שהבעלות שלהן אינה מוסדרת.

גאלב מג'אדלה: ברור שסוגיית הקרקעות, כפי שאמרתי, היא סוגיה מרכזית.

גאלב מג'אדלה: יש פה בעלות פרטית שהיא לא מוסדרת, בעלות מעורבת, ויש את כל הנושא של תביעות בעלות שזהו נושא כבד-משקל, וכל הנושא של הקרקעות והתכנון ביישובים הלא מוכרים, או שהיישובים הקיימים נמצאים במקומות שלפי תוכניות מחוזיות הם סותרים את הקיום שלהם, הם פשוט לא קיימים.

גאלב מג'אדלה: מכאן נעבור לסוגיות של היחסים בין האוכלוסייה הבדואית לבין השלטונות וכל אותן בעיות שאפיינו לדעתי במשך כל התקופה עד היום את בעיית התכנון והבנייה במגזר הבדואי בדרום: אי-מתן פתרונות מתאימים לאורך שנים להתיישבות מוצלחת ביישובי קבע.

גאלב מג'אדלה: ליישובי קבע יש בעיות של קליטת אוכלוסייה.

גאלב מג'אדלה: זה היווה גורם מרתיע לאוכלוסיות שנמצאות ביישובים הלא מוכרים להיכנס ליישובים האלה.

גאלב מג'אדלה: הנושא השני: חוסר עקביות באופן הסדרת התביעות על הקרקע גורם להיצמדות של קבוצות שגרות באותו מקום לקרקע שבה הם גרים.

גאלב מג'אדלה: אי-קיום החוק בשני מישורים.

גאלב מג'אדלה: ראשית, נושא של הסדרת הבעלות על הקרקע - נושא שהוא עדיין פתוח, למרות כל הבג"צים ובתי-המשפט שמתנהלים לאורך שנים.

גאלב מג'אדלה: מצד שני, התייחסות ותרנית לעניין של עבירות ובנייה בלתי חוקית.

גאלב מג'אדלה: פתרונות הביניים שנקבעו לאורך שנים מביאים לחוסר אמון מוחלט במערכת - זה דבר ברור וידוע.

גאלב מג'אדלה: בעיה נוספת היא מתן קרקעות שפונו - היו מקרים של קרקעות שפונו על-ידי הבדואים בהסכם עם המדינה, והקרקעות האלה הועברו בכמה מקרים לצד ג', כמו התיישבויות חקלאיות של בודדים וכו'.

גאלב מג'אדלה: העניין הזה הביא ומביא לחוסר אמון של הבדואים במערכת, והיחס הזה הוא הדדי.

גאלב מג'אדלה: הבטחות ריקות של נבחרי ציבור ונציגי מפלגות, בעיקר לקראת בחירות - זו גם תופעה שאנחנו עדים לה.

גאלב מג'אדלה: פיתוח איטי ובאיכות ירודה של תשתיות, כתוצאה מהמכלול של כל הבעיות שהצגתי.

גאלב מג'אדלה: אני עובר לדבר על היישובים הקבועים, היישובים הקיימים.

גאלב מג'אדלה: בסך הכל יש 14 ישובים, 7 מהם עיירות וכפרים קיימים ו-7 בתהליך הכרה כפי שמניתי בהתחלה.

גאלב מג'אדלה: מתוך 45 ישובים, 7 הוכרו לאחרונה, עדיין אנחנו מדברים על 38 ישובים שאינם מוכרים.

גאלב מג'אדלה: איכות החיים ביישובים הקיימים מגוונת ברמתה, היא שונה מיישוב ליישוב, אבל ביחס לממוצע הישראלי הכללי היא הרבה יותר נמוכה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מדברים על בעיות של רמת תשתיות לא מספקת.

גאלב מג'אדלה: למרות השקעות שנעשו בשנים האחרונות, עדיין ברוב היישובים רמת הפיתוח לא מספקת; רמה סוציו-אקונומית נמוכה ביותר, כאשר עיקר הבעיות הן חוסר בהשכלה והכשרה מקצועית ובעיות של אבטלה – נושא שמתקשר באופן ישיר לתעסוקה ולהזדמנויות תעסוקה, ופתרונות תעסוקה שניתנים ביישובים ובמרחב.

גאלב מג'אדלה: עירוב שימושים – זוהי בעיה סביבתית.

גאלב מג'אדלה: מדברים על היישובים הקיימים, בעיקר גידול של בעלי חיים.

גאלב מג'אדלה: באותו תחום של איכות הסביבה, הייתי אומר בראייה יותר אזורית, העניין של רמת חובב – בעיה ידועה שנדונה מספר פעמים בכנסת.

גאלב מג'אדלה: עמרי שרון: אם אינני טועה, הבעיה של רמת חובב הולכת לקבל טיפול, עוסקים בזה עכשיו באופן אינטנסיבי.

גאלב מג'אדלה: אדיב דאוד: אני שמח.

גאלב מג'אדלה: קיים מחסור בשטחים ציבוריים, דוגמת שגב שלום; בעלות על קרקע לא מוסדרת, כל נושא תביעות הבעלות – לא רק בהיבט של הכפרים הלא מוכרים, אלא בתוך היישובים הקיימים יש עדיין שכונות שקיימים בהם מתחמים שלמים שבהם הבעלות לא מוסדרת.

גאלב מג'אדלה: בעיה אחרונה היא בעיית אחוזי הבנייה – זוהי בעיה שמציקה לדוגמה ברהט, כלומר אחוזי בנייה שלא תואמים את אורח החיים של הבדואים והחיים במשפחה הבדואית.

עמרי שרון: מה הכוונה בנושא אחוזי בנייה?

עמרי שרון: אדיב דאוד: הכוונה ששווקו מגרשים, הבתים קיימים; נבנו בחלק מהמגרש שהוא לא תואם ולא לפי הכוונות של תוכניות הבינוי שאושרו בזמנו, עם מרווחים צדדיים ועם מספר קומות וסך אחוזי בנייה שלא מתאימים לאופי של חיי המשפחה, שרוצה להתרחב, לבנות לבן, לבנות בית נוסף בתוך המגרש, והמציאות הקיימת לא מאפשרת זאת.

עמרי שרון: רותם דשא: בעיה של אכיפה, לא של תכנון.

עמרי שרון: אדיב דאוד: השקף האחרון מתייחס לדגשים מיוחדים.

עמרי שרון: הנושא של הטיפול המיידי בכל הקשור לשירותים הציבוריים, שהם כה חסרים – אנחנו יודעים על הרבה בג"צים – מבחינת שירותי מרפאות, מבחינת שירותי מים, מבחינת בתי-ספר, מבני ציבור אחרים, מה שנקרא מרכזי שירותים, נושא שהוא חסר וחייבים לטפל בנושא הזה באופן מיידי.

עמרי שרון: בנושא של שיתוף אוכלוסיית היישובים בתכנון – מהתוכניות האחרונות אני יודע שנעשה שיתוף הציבור במסגרת התכנון.

עמרי שרון: לדעתי, להבא צריך לתת דגש בנושא הזה במיוחד לגבי אופי היישובים, כי אני מבין שבתהליך של שיתוף הציבור יש חוסר תיאום.

עמרי שרון: בקרב אוכלוסיית הבדואים מדברים יותר על כפרים חקלאיים, וזהו נושא שחשוב מאוד לתת עליו את הדעת.

עמרי שרון: התשתיות הציבוריות – יש צורך לתת שירותים ציבוריים בסטנדרט ארצי.

עמרי שרון: כשמתכננים שטחים חדשים לשירותים האלה, לדעתי זהו הסטנדרט שצריך להוביל בפרויקטים החדשים.

עמרי שרון: צריך לקחת בחשבון את נושא תביעות הבעלות על הקרקע ומיקום פיזי ליישובים קיימים, במידת האפשר.

עמרי שרון: זאת אומרת, באיזו מידה ניתן להכשיר ישוב קיים כאשר אנחנו לוקחים בחשבון את התביעות על הבעלות היכן שהאוכלוסייה גרה.

עמרי שרון: לדעתי ניתן לבדוק את הנושא הזה ולהגיע למקסימום הבנה עם התושבים, עם בעלי הקרקע.

עמרי שרון: נושא נוסף חשוב מאוד בהיבט אזורי הוא פתרונות לתעסוקה.

עמרי שרון: אנחנו מקימים ישובים, נותנים את כל שירותי הציבור, אנשים גרים, ואז נשאלת השאלה לגבי תעסוקה.

עמרי שרון: חשוב לתת פתרונות לתעסוקה על-ידי אזורי תעסוקה, כדי שיהיה לאנשים איפה לעבוד ולהתפרנס בכבוד.

עמרי שרון: נושא אחרון חשוב מאוד הוא תהליכי הכרה ואישור מזורזים.

עמרי שרון: עם כל ההיסטוריה המיוחדת של האוכלוסייה הבדואית בנגב – עם השלטון שהתחלף, כל הבחירות שעברנו מאז – חשוב לתת לנושא הזה עדיפות ברמה לאומית.

עמרי שרון: תודה.

גאלב מג'אדלה: תודה לאדיב דאוד.

גאלב מג'אדלה: מר דודו כהן, בבקשה.

גאלב מג'אדלה: דודו כהן:     	שלום לכולם.

גאלב מג'אדלה: אני אנסה לעשות סדר עם הנתונים והמספרים – גם של אוכלוסייה, גם תושבים, גם של ישובים – מה סטטוטורי ומה לא, על-פי חוקי התכנון והבנייה, חוק מרשם האוכלוסין, וההגדרות שמוכרות לכולנו.

גאלב מג'אדלה: אתחיל בתחום א' – אוכלוסייה, שזו אוכלוסיית היעד שבה אנחנו מטפלים.

גאלב מג'אדלה: נכון לחודש אפריל 2005, יש 155,592 תושבים בדואים, כאשר 62% ביישובי הקבע.

גאלב מג'אדלה: כשאני אומר ישובי קבע, יש לנו את ה- 7 שהזכיר האדריכל אדיב דאוד, וכן אבו-בסמה שעכשיו מתחילה להיכנס לתהליכים.

גאלב מג'אדלה: אפשר לראות שבאבו-בסמה כבר נרשמו כ- 1,087 תושבים כתושבי המועצה.

גאלב מג'אדלה: בחלק התחתון אפשר לראות את מה שמוגדר על-פי נתוני משרד הפנים פזורה – 59,000, כאשר פזורה הכוונה לתושב אזרח מדינת ישראל שרשום במרשם האוכלוסין על-פי שבט ואין לו כתובת ביישוב קבע.

גאלב מג'אדלה: זאת ההבחנה.

גאלב מג'אדלה: יבואו ויטענו שחלק רשומים על-פי שבט וגרים ביישוב קבע, או הפוך – זה לא ברזולוציה של המספרים האלה.

גאלב מג'אדלה: לכן, כל מספר פלוס מינוס הוא לא לדיון.

גאלב מג'אדלה: הנתונים האלה הם נתונים ממוחשבים, כל אחד שמשנה את המען והכתובת – הנתונים ידועים.

גאלב מג'אדלה: לגבי אבו-בסמה – למה היא אמורה לתת מענה?

גאלב מג'אדלה: ביישובי המועצה אבו-בסמה יש הגדרה בחוק השלטון המקומי מעל לקו ומתחת לקו.

גאלב מג'אדלה: כל ישוב שהוא מעל הקו הוא ישוב מוכר, כלומר יש לו שם מאושר על-ידי לשכת השמות הממשלתית, יש לו סמל ישוב, יש לו מספר ישוב במינהל הכנסות המדינה, ולכן אפשר לראות מעל הקו כבר 7 ישובים במועצה האזורית אבו-בסמה, ואני מדבר על ההיבט המוניציפלי, לאחר מכן אעבור להיבט התכנוני.

גאלב מג'אדלה: מתחת לקו קיים היישוב מולדה.

גאלב מג'אדלה: הסיבה שהוא לא שייך עדיין למועצה באופן חוקי, שליישוב הזה עוד אין קו כחול, ואם אין קו כחול ואין שטח – אי-אפשר להגדיר ישוב.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מקדמים את התוכנית ליישוב, ברגע שיופקד קו כחול אנחנו נכיר ביישוב, ניתן לו מעמד ונקדם אותו.

גאלב מג'אדלה: היישוב התשיעי – שהולך פה לאיבוד בכל הדיונים – הוא אל-סייד.

גאלב מג'אדלה: יש ויכוח אם הוא יהיה ישוב במועצה האזורית אבו-בסמה, כפי שהתושבים שם רוצים, או שיהיה שכונה של חורה, על-פי ההחלטות הקודמות של הממשלה.

גאלב מג'אדלה: היום בשעה 14:00 יתקיים דיון אצל מנכ"ל משרד הפנים, לאחר שוועדת הגבולות סיימה את עבודתה ותמליץ לו מה לעשות.

גאלב מג'אדלה: ככל שהוא יקבל את ההמלצות, כנראה שאל-סייד יהיה ישוב במועצה אזורית אבו-בסמה – אני יודע שאלה ההמלצות שהוגשו.

גאלב מג'אדלה: אם הן יאושרו, אזי יהיה ישוב תשיעי באבו-בסמה, ואז אנחנו מגיעים בסך הכל ל-16 ישובים מוכרים, מסומנים, בתהליכים.

גאלב מג'אדלה: זה המצב המוניציפלי.

גאלב מג'אדלה: בטבלאות הבאות שנקראות תחום ג' יש את הסטטוס התכנוני של היישובים בתוך המועצה האזורית אבו-בסמה.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'אדלה:     	סליחה.

גאלב מג'אדלה: יפתח, אנחנו ביקשנו באופן דחוף להוציא אותך ממקום חשוב כדי לבוא הנה.

גאלב מג'אדלה: דאגנו לכך מלשכת שר האוצר.

גאלב מג'אדלה: יפתח ברמן:     	אני מתנצל על האיחור.

גאלב מג'אדלה: הייתי בוועדת השרים לענייני המגזר הלא יהודי.

גאלב מג'אדלה: דודו כהן:     	בתחום ג' – ישובי מועצה אזורית אבו-בסמה, אפשר לראות את הסטטוס של כל היישובים במועצה.

גאלב מג'אדלה: 6 היישובים הראשונים – תוכנית מתאר מקומית מאושרת, תוכניות מפורטות למרכזי שירותים מאושרות, ובחלק מהיישובים אפילו תוכניות מפורטות מאושרות, חלקן בתהליכי ביצוע מתקדמים, כמו תראבין א-סאנע, אבל אני מציע שנחלק את העבודה עם מנהלת הבדואים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נציג את התכנון הסטטוטורי ואתם תציגו את הביצוע.

גאלב מג'אדלה: אום בטין ומולדה – כרגע בדיונים בוועדות ההיגוי.

גאלב מג'אדלה: ככל שהם יתקדמו – הם יקודמו.

גאלב מג'אדלה: מה שאפשר לראות מהטבלה של ישובי אבו-בסמה, שהקטע הוא לא תכנון סטטוטורי, אלא הוא במישורים אחרים.

גאלב מג'אדלה: בעמוד השני אני מציג גם את היישובים או את הרשויות המקומיות הנוספות במחוז הדרום, וגם כאן אפשר לראות שלכל הרשויות המקומיות במחוז הדרום, הרשויות הבדואיות, יש תוכניות מתאר מאושרות ליישוב כיישוב.

גאלב מג'אדלה: היכן שרשות מקומית מיצתה את הפוטנציאל בתוכנית המתאר, אנחנו מטפלים בהרחבה, ראה דוגמת רהט – שכונות דרומיות, הרחבה גדולה מאוד, כמעט הכפלת שטח.

גאלב מג'אדלה: אני חוזר.

גאלב מג'אדלה: לגבי רשויות מקומיות במחוז הדרום אפשר לראות לפי הסטטוס - שוב, לכולן יש תוכניות מתאר מאושרות, מה שאני יודע שלא קיים במחוז הצפון למשל, והיכן שרשות מקומית מיצתה את הפוטנציאל של תוכנית המתאר שלה, אנחנו מטפלים בהרחבות, כמו הרחבה של רהט – כמעט הכפלת השטח, ויש פה את הסטטוס של כל המתחמים.

גאלב מג'אדלה: תל-שבע למשל – לאחר ששר הפנים כבר החליט על גבול ההרחבה של תל-שבע, אנחנו מקדמים את ההרחבה של תל-שבע, כמעט הכפלת שטח היישוב החדש.

גאלב מג'אדלה: בסעיפים 9-10 אפשר לראות את שני היישובים החדשים, שתוכנית המתאר של מטרופולין באר שבע המליצה על הקמתם.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא מחכים לתוכנית המתאר של המטרופולין שתאושר – שזה ייקח הרבה זמן.

גאלב מג'אדלה: הוצאנו אותה מתוך תוכנית המתאר ואנחנו מקדמים זאת בנפרד כשינוי לתוכנית המתאר המחוזית על מנת להאיץ ולקדם את הטיפול.

גאלב מג'אדלה: כמה מילים לסיכום.

גאלב מג'אדלה: מהנתונים אפשר לראות שהקושי המרכזי ביישום הוא בשני תחומים עיקריים: ראשית, תקציב לפיתוח והקמה.

גאלב מג'אדלה: זה שיש במועצה אזורית אבו-בסמה ישובים ועדיין לא מצליחים להרים אותם, זאת בעיה – ואני אעדכן גם מה היה לפני שעתיים בוועדת השרים למגזר הלא יהודי בעניין הזה.

גאלב מג'אדלה: הקושי השני הוא כל נושא תביעות הבעלות והסדרי המקרקעין שלא מאפשרים לנו ליישם תוכניות מפורטות בתוך קו כחול של ישובים, או בכלל לתכנן במרחב הפתוח.

גאלב מג'אדלה: אני שמח לעדכן את חברי הוועדה שבישיבת ועדת השרים שהתקיימה היום אושר תקציב לפיתוח והקמה למועצה האזורית אבו-בסמה בהיקף של כ- 400 מיליון שקל על ארבע שנים – מ- 2005 עד 2008, לטובת הקמת היישובים והפיתוח שלהם, כאשר 50% מהאוצר, 50% ממשרדי הממשלה הרלוונטיים.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שיש פה בשורה חשובה מאוד למגזר הבדואי.

גאלב מג'אדלה: הנושא השני שמוטמע ומובלע שם וחשוב להגיד אותו פה, שיש החלטה לפרק את הרשות לחינוך הבדואים.

גאלב מג'אדלה: המועצה האזורית אבו-בסמה מקבלת על אחריותה את כל בתי-הספר.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'אדלה:     	איפה היתה הרשות עד עכשיו?

גאלב מג'אדלה: דודו כהן:     	היא היתה רשות עצמאית, כפופה למנהלת מחוז הדרום במשרד החינוך והיא טיפלה בחינוך של המגזר הבדואי.

גאלב מג'אדלה: נורי אלעוקבי:     	מפרקים את המינהלת – מינהלת לקידום הבדואים, שזה שקר גדול.

גאלב מג'אדלה: דודו כהן:     	במסגרת רשות החינוך יש 16 בתי-ספר.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'אדלה:     	היום הוחלט בוועדת השרים לפרק אותה.

גאלב מג'אדלה: מי יעשה את תפקידה?

גאלב מג'אדלה: דודו כהן:     	מאחר שרוב בתי-הספר נכללים ביישובים שנכללים באבו-בסמה, המועצה האזורית אבו-בסמה, בתוקף אחריותה המוניציפלית למתן שירותי חינוך, תיתן את שירותי החינוך במקום הרשות לחינוך הבדואים.

גאלב מג'אדלה: אותם בתי-ספר שנמצאים בפזורה ועדיין לא נמצאים בתחומי המועצה, המועצה האזורית אבו-בסמה תהיה קבלן הביצוע של משרד החינוך ותספק שירותים כקבלן.

גאלב מג'אדלה: זה ההסכם שהולך להיחתם כי משרד הפנים לא הסכים שרשות מקומית תהיה אחראית על שירותי חינוך לבתי-ספר או לתלמידים שהם לא תושבים שלה.

גאלב מג'אדלה: לכן, על מנת לא להקים גם רשות חינוך וגם מועצה – הוחלט שהיא תהיה קבלן ביצוע.

גאלב מג'אדלה: אותו מנגנון, הוחלט עליו גם בנושא המחלקה לשירותי רווחה לפזורה.

גאלב מג'אדלה: היא תצא מהכפיפות למועצה המקומית שגב שלום, היא תהיה כפופה לאבו-בסמה – גם רוב תושבי הפזורה אמורים לעבור לאבו-בסמה, ואת יתר השירותים היא תיתן.

גאלב מג'אדלה: אפשר גם לראות מהנתונים של אבו-בסמה כמה תושבים מיועדים להיכנס לתחומי המועצה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מדברים על כ- 23,000, כולל אל-סייד בפנים.

גאלב מג'אדלה: זה מול פזורה של 59,000, אפשר לראות שזה נותן מענה רק ל- 50 אחוז מתושבי הפזורה.

גאלב מג'אדלה: השאלה המרכזית היא מה המענה התכנוני ההתיישבותי שהמדינה אמורה לתת לפער בין אותם 59,000 לבין 23,000.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להגיד כמה מילים לגבי הפתרון המוצע בתוכניות.

גאלב מג'אדלה: על-פי תפיסתי, המבחן הוא לא כמה ישובים יוקמו – לכל גוף יש המספר שלו, החל מהמועצה האזורית לכפרים הבלתי מוכרים, שמדברת על 45, לכל אחד יש את המספר שלו, אבל אני חושב שזה לא המבחן האמיתי.

גאלב מג'אדלה: המבחן האמיתי הוא לאפשר לאוכלוסייה הבדואית מגוון של צורות התיישבות: עיר, ישוב קהילתי כפרי, ישוב כפרי חקלאי, ישוב משולב כזה או אחר, ולא המספר האם יוקמו 45 ישובים או פחות, או יותר, כי אלה רק משחקים במספרים.

גאלב מג'אדלה: אם אתה לוקח תוכנית כמו מרעית ויש בתוכה 3 ישובים – האם זה ישוב אחד מרעית, או שלושה ישובים קטנים.

גאלב מג'אדלה: לכן, זה לא המבחן האמיתי.

גאלב מג'אדלה: המבחן האמיתי זה לתת לאוכלוסייה הבדואית מקבץ של צורות התיישבות, מה שלא היה קודם אגב.

גאלב מג'אדלה: קודם היו רק ישובים קהילתיים, ובמהלכים התכנוניים האחרונים יש ישובים כפריים, חקלאיים, ישובים משולבים.

גאלב מג'אדלה: תוכנית מטרופולין באר שבע – שינו את תוכנית המתאר 4/14/23 – אחד מהיעדים המרכזיים שלה היא הסדרת ההתיישבות הבדואית, ומה שהוצע שם זה שני ישובים נוספים שאנחנו מקדמים אותם בנפרד, אבל בנוסף – מאחר שמודעים לכך שלא ניתן ברמה של תוכנית מטרופולינית לשבת מול כל משפחה, שם וקבוצה ולתת פתרון, נקבע שם מנגנון מאוד גמיש שכולו ברמת המחוז, שמאפשר ככל שיבשילו התנאים, להסדיר התיישבות בצורה כזאת או אחרת.

גאלב מג'אדלה: למשל, תנאים תכנוניים וסביבתיים – לא בכל מקום אפשר לבנות.

גאלב מג'אדלה: יש אילוצים סביבתיים, יש אילוצים של תשתיות לאומיות, כך שלא בכל מקום שיש פזורה אפשר לבנות.

גאלב מג'אדלה: שנית, יש בעיה של תביעות בעלות והסדרי מקרקעין.

גאלב מג'אדלה: אם אתה לא מגיע להסכמות בנושאים האלה – אין סיכום ואין סיכוי לקדם ישוב בשטח הזה.

גאלב מג'אדלה: הנושא השלישי הוא הסכמות ושיתוף פעולה עם אוכלוסיית היעד - עד כמה הם מוכנים להיכנס ליישוב, לעזוב את הפזורה, להיכנס למקום מסודר, ויותר ויותר להתכנס על מנת שניתן יהיה לספק שירותים לתושבים.

גאלב מג'אדלה: צריך להבין שממשלה, מדינה, לא יכולה לספק שירותים באיכות גבוהה, בפריסה שלא רציתי להביא אותה לפה על מנת שאנשים לא ייבהלו.

גאלב מג'אדלה: מי שמכיר את הפריסה של הבדואים בנגב ומצפה שלכל בית או לכל משפחה יהיה מתן שירותים, זה פשוט בלתי אפשרי.

גאלב מג'אדלה: לכן, אני אומר – כשאוספים את סך כל הפעולות שנעשות, מבינים שהחסם הוא פחות תכנוני, הוא יותר ביצועי, וצריך להתחיל לעבור מתכנון לביצוע.

גאלב מג'אדלה: יש מספיק תוכניות גם ביישובים הקיימים, ויכולים כאן ראשי הרשויות להציג, שפשוט צריך לקדם את התכנון המפורט של השכונות ביישובים, לשחרר את החסמים של הסדרי מקרקעין, תשתיות כאלה ואחרות, ולפחות לממש את הפוטנציאל התכנוני הקיים בתוך הקו הכחול של היישובים הקיימים.

גאלב מג'אדלה: לפני שזה ימומש תכנונית, אין שום היגיון ואין שום סיכוי לעשות דברים נוספים.

גאלב מג'אדלה: תודה.

גאלב מג'אדלה: נורי אלעוקבי:     	מדובר על היישובים הספונטניים או היישובים המתוכננים על-ידי השלטונות?

גאלב מג'אדלה: יש ישובים קיימים, ספונטניים, שאתם קוראים להם כפרים לא מוכרים – שזה שם מטעה.

גאלב מג'אדלה: דודו כהן:     	אני לא ציינתי את השם הזה.

גאלב מג'אדלה: נורי אלעוקבי:     	אתה אומר ישובים קיימים.

גאלב מג'אדלה: האם הכוונה ליישובים הקיימים שהמדינה לא נותנת להם שירותים, או לכפרים שמקבלים שירותים?

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'אדלה:     	יש שני סוגים של ישובים בלתי מוכרים – אחד מקבל שירותים ואחד לא מקבל שירותים?

גאלב מג'אדלה: נורי אלעוקבי:     	לא.

גאלב מג'אדלה: יש ישובים שהמדינה חפצה בהם ומרכזת את הבדואים שם, ונותנת להם שירותים.

גאלב מג'אדלה: יש ישובים שהמדינה לא רוצה אותם והיא רוצה להעביר אותם משם.

גאלב מג'אדלה: האם הכוונה שלך לפתח שירותים ליישובים האלה שקיימים, כשאנשים יושבים על האדמות שלהם, או רק ביישובים המתוכננים על-ידי הממשלה?

גאלב מג'אדלה: דודו כהן:     	הכוונה שלי ביישוב קיים זה ישוב שקיבל תוקף ומעמד סטטוטורי על-פי חוק התכנון והבנייה ועל-פי חוק השלטון המקומי, כלומר קיבל שם, סמל ומעמד.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להזכיר פה גם את ההנחיה החדשה של היועץ המשפטי לממשלה לגבי התהליך לקבלת החלטה על הקמת ישוב חדש.

גאלב מג'אדלה: לכן, זה מסתדר, אבל עוד לפני ההנחיה, ישוב קיים זה ישוב שקיבל תוקף סטטוטורי על-פי חוק התכנון והבנייה, וקיבל מעמד על-פי חוק השלטון המקומי: שם, סמל, מעמד, ועד מקומי, כל מה שאנחנו מקדמים היום במועצה.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'אדלה:     	תודה רבה למנהל המחוז.

גאלב מג'אדלה: יושב-ראש הכפרים הבלתי מוכרים, חסין אלרפיעה, בבקשה.

גאלב מג'אדלה: חסין אלרפיעה:     	ברשותך, סעיד יציג את המצגת ואחר כך אני אדבר.

גאלב מג'אדלה: סעיד אבו סמור:     	שלום לכולם.

גאלב מג'אדלה: אני אציג נייר עמדה של המועצה לכפרים הבלתי מוכרים בנגב.

גאלב מג'אדלה: סך הכל אוכלוסיית הערבים הבדואים בנגב היא 152,000 לשנת 2004 בנתון של משרד הפנים.

גאלב מג'אדלה: אוכלוסייה בעיירות הריכוז שהקימה המדינה – 66,000; אוכלוסייה בכפרים שהוכרו ועדיין בתהליך של הכרה – 20,000; אוכלוסיית הכפרים הבלתי מוכרים – 66,000; הריבוי הטבעי של אוכלוסיית הערבים הבדואים בנגב עומד על 5%; התחזית לשנת 2020 – 320,000 נפש.

גאלב מג'אדלה: תהליך העיור הכפוי – מדינת ישראל ריכזה את הבדואים בכל חלקי הנגב בשנים 48'-49' לאזור הסייג והוטל עליהם ממשל צבאי סגור עד סוף שנות השישים.

גאלב מג'אדלה: בסוף שנות השישים, תחילת שנות השבעים, המדינה באה עם תוכנית אחרת לריכוז הבדואים, המתבטאת במספר עיירות, דבר שלא הולם את אופי החיים הבדואי.

גאלב מג'אדלה: הן תוכננו באופן עירוני כפוי, התושבים לא שותפו ונוצר משבר של רהט, לקיה.

גאלב מג'אדלה: בסוף הוקמו 7 עיירות: רהט, לקיה, חורה, תל שבע, שגב שלום, ערערה וכסייפה.

גאלב מג'אדלה: החברה הבדואית שרוכזה בתוך העיירות האלה נקלעה למשבר חברתי-כלכלי גדול, ובסולם הסוציו-אקונומי הם מצויים תמיד באשכול 1, במדד נמוך ביותר.

גאלב מג'אדלה: הסולם הסוציו-אקונומי המוצג הוא משנת 2002: תל שבע, כסייפה, ערערה, רהט, שגב שלום, חורה, לקיה – כל השבעה בסולם הסוציו-אקונומי הכי גרוע.

גאלב מג'אדלה: הכפרים שהוכרו או בתהליכי הכרה הם שבעה: ביר הדאג', תראבין – כאן יש סימן שאלה כי הם היו במקום אחר בנגב המערבי; גם אום בוטנן בסימן שאלה; קסר א-סר, אום בטין, מולדה- בשם העברי, דריג'את.

גאלב מג'אדלה: כאן מוצגת מפת המועצה לכפרים בלתי מוכרים – 45 כפרים בלתי מוכרים – אשר הוכנה בשנת 2001.

גאלב מג'אדלה: לגבי הכפרים שהוכרו לאחרונה, התכנון לא היה בשיתוף עם האוכלוסייה.

גאלב מג'אדלה: האוכלוסייה שותפה רק "על הנייר", לא קיבלו את דעת האוכלוסייה.

גאלב מג'אדלה: מהיום הראשון בוועדה, האוכלוסייה ביקשה דברים ולא קיבלה, והמתכננים של המינהלת הגיעו עם תוכניות מוכנות מראש.

גאלב מג'אדלה: ההתנגדות שהגישו לגבי התוכניות האלה לא התקבלה.

גאלב מג'אדלה: הכפרים הבלתי מוכרים – קיימים היום 38 כפרים בלתי מוכרים, מתוך 45 הכפרים שהוכרו 7 מהם, בנוסף למרכזי רועים.

גאלב מג'אדלה: יש לנו בעיה, שחוק התכנון והבנייה שהונח בשנת 1965, לא מתחשב במציאות הקיימת בשטח.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מדברים על 45 כפרים, שרובם היסטוריים – אלה כפרים בחלקים שונים בנגב, שהחוק לא התחשב בהם.

גאלב מג'אדלה: משום כך, הבנייה שלנו בכפרים הבלתי מוכרים היא בנייה ללא היתר בנייה, וכפי שקרוי בידי רשויות המדינה בנייה בלתי חוקית, אבל בעצם זאת בנייה ללא היתר בנייה.

גאלב מג'אדלה: מפקד משטרת מרחב הנגב, מרדכי נחמני, אומר: "יש חוסר איזון בכך שיש רק רשות שהורסת, ואין רשות שנותנת אישורי בנייה".

גאלב מג'אדלה: זאת עדות של אנשי הממסד, לא שלנו.

גאלב מג'אדלה: היענות הכפרים לפרמטרים ישראליים לתכנון – אנחנו מדברים בתוכנית 2001 על 45 כפרים, כולם עונים על פרמטרים ישראליים לתכנון והגדרת ישוב.

גאלב מג'אדלה: הגדרת תמ"א 35 אומרת: "תחום שיפוט של עירייה או מועצה מקומית וכן אזור בתחום מועצה אזורית או בתחום גלילי...

גאלב מג'אדלה: המיועד למגורים ולתכליות נלוות בהיקף של 50 יחידות דיור לפחות".

גאלב מג'אדלה: כל הכפרים שלנו מונים היום מעל 600 תושבים, הכפר הקטן ביותר מונה 600 נפש, כך שכולם מעל הסף של 50 יחידות דיור.

גאלב מג'אדלה: ההגדרה של משרד הפנים ליישוב: מקום מאוכלס בקביעות ושגרים בו 40 בוגרים או יותר וקיבל אישור הקמה על-ידי מוסדות המדינה.

גאלב מג'אדלה: חסר לנו רק אישור ממוסדות המדינה, ונהיה ישובים לכל דבר.

גאלב מג'אדלה: אני מציג פה צילום אוויר של חלק מכפר צפונית לרהט, שזה בעצם כפר לכל דבר, ומי שכאן בתפקיד מתכנן או אדריכל, רואה שיש כאן איזשהו סדר למרות שיש 50 שנות הפקר וחוסר תוכניות מתאר, אבל יש איזשהו סדר.

גאלב מג'אדלה: זהו חלק מהיישובים הכי קטנים שיש לנו.

גאלב מג'אדלה: אני מדבר על אפליה בוטה ואי-צדק מרחבי במחוז הדרום.

גאלב מג'אדלה: לפי רשימת היישובים 2002 ולפי מפקד האוכלוסין 1995 - יש 11 ישובים עירוניים יהודים, 106 ישובים כפריים יהודיים,  7 ישובים ערביים בדואיים, עיירות, ו- 7 ישובי אבו-בסמה.

גאלב מג'אדלה: צפיפות לקילומטר – ביישובים העירוניים היהודיים מדובר על 1,500 נפש לקילומטר מרובע; בכפרי היהודי – 75; בערבי בדואי – 1,500, בכפרים שהוכרו לאחרונה – 614.

גאלב מג'אדלה: תראו מה ההבדל – זה כפרי, ולפי תוכניות המדינה ומשרד הפנים זה אמור להיות כפרי.

גאלב מג'אדלה: ממוצע דונם לתושב – תראו את המצב בעירוני היהודי: 2.8 דונם לנפש, ובכפרי הערבי – 1.8 דונם לנפש.

גאלב מג'אדלה: בכפרי היהודי – 30 דונם לנפש.

גאלב מג'אדלה: זאת בעצם עיירה.

גאלב מג'אדלה: מי שהוא אדריכל או מתעסק בתכנון, יודע שצפיפות כזאת היא צפיפות עירונית.

גאלב מג'אדלה: כל הזמן כופים עלינו תכנון עירוני כדי לרכז אותנו.

גאלב מג'אדלה: אני מציג פה נתונים דמוגרפיים.

גאלב מג'אדלה: מחוז הדרום מחולק לשני נפות: נפת אשקלון ונפת באר שבע.

גאלב מג'אדלה: אני מדבר רק על נפת באר שבע –  אחוז הבדואים מהווה 27% מסך כל האוכלוסייה.

גאלב מג'אדלה: מה מוצע כפתרון התיישבותי ושטח שיפוט?

גאלב מג'אדלה: – אחוז אחד משטח השיפוט של באר שבע.

גאלב מג'אדלה: זה כולל את 7 העיירות, עם ההרחבה וזה כולל את ישובי אבו-בסמה.

גאלב מג'אדלה: איך ייתכן אחוז אחד שטח שיפוט מול 27% מסך אוכלוסיית הנגב?

גאלב מג'אדלה: אני עובר לכיווני התערבות לפתרון הבעיה.

גאלב מג'אדלה: בשלב ראשון יש להכיר בכפרים ולאשר תוכניות מתאר ושטחי שיפוט; לספק את כל השירותים לאוכלוסיית הכפרים הבלתי מוכרים, דרך הקמת 20 מרכזי שירותים, ולאו דווקא להקים מרכזי שירותים בתוך העיירות שהוקמו, אלא מרכזי שירותים כדי שישרתו את כלל אוכלוסיית הכפרים הבלתי מוכרים; להפסיק לאלתר הריסת הבתים על-ידי הכרה ארעית במבנים עד שיאושרו התוכניות המפורטות.

גאלב מג'אדלה: על-פי דברי מר דודו כהן, מנהל המחוז, בחוברת "לצאת מהסטגנציה במגזר הבדואי 2002": "ישנם צרכים בסיסיים של אוכלוסיית הכפרים מול הריבוי הטבעי.

גאלב מג'אדלה: יד קשה כפתרון יחיד, הריסה כפתרון יחיד, רק תגביר את החיכוך, התסכול ותחושת העוינות של הבדואים כלפי המדינה".

גאלב מג'אדלה: ההפגנה האחרונה שהיתה נגד הריסת הבתים לפני שבועיים – יש לי פה נתונים על בנייה בלתי חוקית גם במגזר היהודי.

גאלב מג'אדלה: חילקנו לכם את נייר העמדה, אתם יכולים לקרוא.

גאלב מג'אדלה: הוכרז על זה בשנת 97' כאזור צבאי סגור, ובשנת 2000 הוכרז על האזור הזה כשטח צבאי סגור.

גאלב מג'אדלה: לא חסרים לנו שטחי צבא,  60 עד 70 אחוז מהנגב הם שטחי צבא.

גאלב מג'אדלה: כל המטרה היא לעקור את הכפרים שנמצאים בתחומים אלה.

גאלב מג'אדלה: בנוסף, לבטל את הרחבת שטח השיפוט באר שבע על חשבון כפר עוג'אן ואלסר.

גאלב מג'אדלה: בזמן הזה היתה ועדת גבולות שצריכה להגיש המלצה לשר הפנים.

גאלב מג'אדלה: בנוסף, הקמת ישובים יהודיים על כפרים קיימים, לדוגמה: הקמת עתיר וחירן על הכפרים הערביים אם אלחיראן ועתיר, וגם הקמתה של גבעות בר, דרומית לרהט, היא במטרה אחת – לחסום את ההתפתחות היחידה העתידית של רהט דרומה.

גאלב מג'אדלה: קיימת החלטה של ועדת הכנסת המשותפת פנים-עבודה מתאריך 18 ביוני 2001, לגבי תקנה 6 במרשם האוכלוסין, לפיה ב- 1973 המדינה באה ושינתה את הכתובת של הבדואים לפי שבט.

גאלב מג'אדלה: קודם היה רשום בתעודת הזהות השם ההיסטורי של הכפר.

גאלב מג'אדלה: הוועדה כבר קיבלה והמליצה, אבל כל שנה-שנתיים אנחנו צריכים לקבל החלטה, ולא לבצע?

גאלב מג'אדלה: יש החלטה שהתקבלה בנושא הרישום.

גאלב מג'אדלה: עניין הקרקעות זהו נושא מאוד חשוב.

גאלב מג'אדלה: הבריטים קבעו כי זכויות החזקה בקרקע הנהוגות על-פי המשפט הבדואי המסורתי לא ייפגעו, ויש כאן ציטוט באנגלית מהמקור, שבעצם הבדואי- אין לו טאבו על הקרקע כי הבדואים הם חברה מסורתית.

גאלב מג'אדלה: תהליכי הרישום הם ערביים.

גאלב מג'אדלה: כל השכנים שלי מכבדים את גבולות הקרקע שלי ולא מסיגים גבול.

גאלב מג'אדלה: גם בית-המשפט בזמנו היה קובע בענייני קרקעות לפי המסורת הבדואית.

גאלב מג'אדלה: יש לנו הסכם – ועדת השרים לענייני ערבים, בחתימת השר מתן וילנאי – קודם כל, לספק שירותי מים, חינוך ורווחה לתושבי הכפרים הבלתי מוכרים.

גאלב מג'אדלה: התקבלה החלטה בסעיף 5, שבאר- שבע לא תתרחב לכיוון כפר עווג'אן, צפונית לה, וזה גם לא בוצע.

גאלב מג'אדלה: התקבלה גם החלטה לפרק  את מינהלת הבדואים, והיא לא פורקה עד היום.

גאלב מג'אדלה: תודה.

גאלב מג'אדלה: חסין אלרפיעה:     מר דודו כהן הציג את העניין – אני מסכים עם הרבה דברים שהוא אמר, ויש דברים רבים שבהם יש לי ויכוח איתו.

גאלב מג'אדלה: הוא בעצם אמר שבעניין של הכרה ביישובים חדשים והקמת מועצה אזורית אבו-בסמה – כאילו פתרנו את הבעיה.

גאלב מג'אדלה: דודו כהן מכיר את הבעיה טוב מאוד, והבעיה שלנו טמונה בביצוע.

גאלב מג'אדלה: הבעיה שלנו היא לא בעיית תכנון.

גאלב מג'אדלה: הבעיה של כל הכפרים הלא מוכרים היא בעיית קרקעות.

גאלב מג'אדלה: כל האנשים יושבים על הקרקעות שלהם, והיישובים שהקימו לאחרונה והם במסגרת אבו-בסמה, היום תכננה להם המינהלת החדשה – ואתה שאלת לגבי רשות החינוך.

גאלב מג'אדלה: אנחנו בדרום- יש לנו מדינה אחרת, יש לנו רשות חינוך משלנו ויש לנו גם מינהל מקרקעי ישראל משלנו.

גאלב מג'אדלה: מדינה אחרת לגמרי שמתכננת ונותנת לנו חינוך, גם אחר לגמרי.

גאלב מג'אדלה: אני מברך על זה שפירקו את הרשות ואני אשמח מאוד אם יפרקו את המינהלת מוקדם ככל האפשר.

גאלב מג'אדלה: העניין של הכפרים הלא מוכרים והעניין של המגזר הבדואי – צריך שהמדינה תיקח בזה חלק רציני, להקים גוף שידבר עם הבדואים, יפתור את הבעיה של הקרקעות ושל הנושאים האחרים.

גאלב מג'אדלה: ואני אומר – אנחנו עדיין לא הגענו לעניין של הביצוע בכפרים שהוכרו, ואם אנחנו נגיע לעניין של הביצוע, אז כולנו נראה את הבעיה ואני חושב שאנחנו נגיד לך גם פה בוועדה ונשמע את הבעיות, שבינתיים אף אחד לא רואה אותן.

גאלב מג'אדלה: למשל, אום בטין – שאושר התכנון שלה.

גאלב מג'אדלה: היום, 75% מהיישוב אום בטין מתנגד לתוכנית, כי רוב הקרקעות של האנשים נשארו בחוץ.

גאלב מג'אדלה: גם באמתנן, 70% מהאוכלוסייה שם מתנגדים ולא ייכנס לתוכנית שתכננה המינהלת.

גאלב מג'אדלה: המינהלת לא שיתפה אף אחד.

גאלב מג'אדלה: כל התכנון שהציגה המינהלת לא מקובל עלינו ולא יתקבל, ולא יתבצע.

גאלב מג'אדלה: שוב – הבעיה של הבדואים במחוז הדרום היא לא בתכנון, הבעיה היא מדינית וצריך לפתור את הבעיה דרך השרים ודרך ראש הממשלה והממשלה בעצמה.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'אדלה:     	תודה.

גאלב מג'אדלה: אני מבקש לשמוע את ראשי הערים והמועצות שנמצאים.

גאלב מג'אדלה: הצטרף בינתיים ראש העיר רהט.

גאלב מג'אדלה: ברשותכם, כל אחד יתייחס ברמה העקרונית, לא יישובית.

גאלב מג'אדלה: סאלם אבו רביע:     	שלום לכולם.

גאלב מג'אדלה: ברמה העקרונית, אני חושב שמי שהיה שומע על הכפרים המוכרים שהוקמו לפני 20 שנה – כסייפה, רהט וכו' – היה חושב שהבעיות נפתרו.

גאלב מג'אדלה: למשל בכסייפה, היום 50% מהבתים הם בתים בלי תשתיות, בלי חשמל, בלי דרכי גישה, למרות שזהו ישוב קבע שקיים למעלה מ- 20 שנה.

גאלב מג'אדלה: ואסל טאהא:     	מה הסיבה?

גאלב מג'אדלה: סאלם אבו רביע:     	הסיבה, שהקו הכחול שורטט מסביב לבתים שהיו קיימים אז, אפילו לפני קום המדינה, על הקרקעות של אנשים.

גאלב מג'אדלה: אנשים תובעים את הקרקעות שלהם שלפני קום המדינה, ובמינהלת ישבו ותכננו שכונות עם אופי עירוני בלי לשאול את התושבים, ואף אחד לא מעניין אותו מהתכנון של המינהלת, עם כל הכבוד.

גאלב מג'אדלה: זה לא תואם לאופי של הבדואים, ואז הם ממשיכים לבנות, להתקיים על הקרקע שלהם, למרות שהם בקו כחול.

גאלב מג'אדלה: כאשר רוצים להתחבר לחשמל, אומרים: אין טופס 4.  עבד אלמאלכ דהאמשה:     	הבתים האלה הם בלי רשיון.

גאלב מג'אדלה: סאלם אבו רביע:     	ודאי, כי מי שרוצה להקים בית עם רשיון, מינהל מקרקעי ישראל אומר: זאת הקרקע שלי, ואז נכנסים כאן למחלוקת.

גאלב מג'אדלה: למרות שזה ישוב קבע, 50% בכסייפה זה פזורה.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'אדלה:     	מה שאומר סאלם אבו רביע ברמה העקרונית, שגם היישובים שהם קיימים ויש להם אדמה ופועלים כמועצה מקומית, הם עכשיו סובלים מבעיות לא פחות קשות מאשר היישובים הבלתי מוכרים.

גאלב מג'אדלה: זה חל גם על שגב שלום וגם על רהט, למרות שהיא עיר בישראל.

גאלב מג'אדלה: סאלם אבו רביע:	     	נכון.

גאלב מג'אדלה: שנית, השכונות שתוכננו בכסייפה או ביישובי הקבע לפני 20 שנה – אני מברך את מר דודו כהן על הפתיחות שלו היום, וצריך באמת לחשוב מחשבה שנייה על התכנון של השכונות בתוך הקו הכחול כך שיתנו אופי יותר כפרי או אופי יותר הולם לתושבים שכבר נמצאים בתוך הקו הכחול, כי התכנון העירוני נכשל ולא מקובל על אף אחד, עובדה שהם לא יישמו את זה.

גאלב מג'אדלה: נושא אחרון שרציתי להתייחס אליו הוא התביעות הנוגדות – מבית מדרשה של מינהלת הבדואים.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שזאת הכרזת מלחמה על הבדואים וצריך לעצור את זה מיידית כי האוכלוסייה היא אוכלוסייה ידידותית, אוכלוסייה שומרת חוק, אוכלוסייה נאמנה, ואם התביעות הנוגדות ימשיכו – אנחנו רואים את זה כהכרזת מלחמה על הבדואים וזה לא יוסיף לבריאות ולשכנות של מחוז הדרום, לכל התושבים במחוז.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: סעיד אל חרומי:     	אני לא אדבר על הרבה דברים שאמרו חבריי, ואני אתייחס לשלוש נקודות עיקריות.

גאלב מג'אדלה: קודם כל, כל מה שהוצג לא התייחס לתושבים הבדואים שנמצאים מסביב לכפרים המוכרים.

גאלב מג'אדלה: לדוגמה, מסביב לשגב שלום יש אלפי תושבים שמקבלים שירותים משגב שלום, הם לא נמצאים על המפה בכלל – הם לא באבו-בסמה, אין להם כתובת מסוימת.

גאלב מג'אדלה: כמובן ששגב שלום לא מקבלת שום תקצוב על התושבים האלה, למרות שהיא נותנת שירותים מוניציפליים לאותם תושבים.

גאלב מג'אדלה: ביישובים המוכרים שלנו נפלו המון טעויות בתכנון, לדוגמה - אתר פסולת באמצע היישוב.

גאלב מג'אדלה: עכשיו יש תכנון ויש פיתוח של אבו-בסמה.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שזה חשוב מאוד שבתכנון של הכפרים החדשים באבו-בסמה יקחו את זה בחשבון, כי איפה שמים את איזור התעשייה.

גאלב מג'אדלה: בשגב שלום זה נמצא בכניסה ליישוב בצד המערבי, כלומר כל מפעל, כל פעילות באזור התעשייה היא מעל לראשיהם של התושבים.

גאלב מג'אדלה: אלה נושאים שצריך לחשוב עליהם, וכל מתכנן יכול לחשוב על כך.

גאלב מג'אדלה: דובר פה על המצוקה של המגזר הבדואי ועל תקציבי פיתוח.

גאלב מג'אדלה: למשל, אני אקח את כביש הכניסה.

גאלב מג'אדלה: כמו שתוכנן למושב של מאות תושבים, היום שגב שלום מתקרבת ל- 6,000, הצפי שלי לעוד 20 שנה הוא 30,000 תושבים, וביחס לתשתית עדיין -  הקצאת התקציבים לפיתוח ותשתיות לא בקצב של הריבוי הטבעי, וזה דבר שאי-אפשר לחזור עליו גם ביישובים אחרים.

גאלב מג'אדלה: נושא אחרון, אני אתייחס למה שאמר ידידי דודו כהן בקשר לרשות החינוך והרווחה.

גאלב מג'אדלה: רשות החינוך נתנה חינוך לתושבי הכפרים הלא מוכרים והיום אבו-בסמה הוא חלק מהכפרים הלא מוכרים – אוכלוסייה של  20,000 תושבים - כך שמדובר על 40,000.

גאלב מג'אדלה: נתנו את זה לקבלן משנה שנקרא אבו-בסמה.

גאלב מג'אדלה: נושאי רווחה של התושבים הלא מוכרים – היום, בשגב שלום אני נותן שירותי רווחה ל- 66,000 תושבים של הכפרים הלא מוכרים.

גאלב מג'אדלה: מה שיקרה עכשיו, שלוקחים אותם לשגב שלום, נותנים אותם לאבו-בסמה.

גאלב מג'אדלה: שגב שלום הוא ישוב שכבר עבר את השלבים של אבו-בסמה.

גאלב מג'אדלה: אבו-בסמה הוא עדיין ישוב בחיתוליו, ישוב שיש לו את הבעיות שלו.

גאלב מג'אדלה: הוא עדיין לא יכול לעמוד על רגליו, ונותנים לו את מחלקת הרווחה כשמדובר על תקציבים אדירים שהוא צריך לטפל בהם עכשיו.

גאלב מג'אדלה: זה דורש גם ניסיון וגם מקצועיות.

גאלב מג'אדלה: אפשר להקים לזה רשות, אישית אין לי בעיה עם זה, אבל אנשי הכפרים הלא מוכרים – הבעיה תיפול אצלם בסוף.

גאלב מג'אדלה: אנשים אלה עוברים משגב שלום לאבו-בסמה והם ירגישו את ההבדל ברגע שיהיה המעבר, וזה נתון לשיפוטם.

גאלב מג'אדלה: טלאל קרנאווי:     אני מתנצל על האיחור.

גאלב מג'אדלה: רציתי לדעת האם הדיון הוא על כלל הנושאים של הבדואים או רק על נושא של תכנון ובנייה.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'אדלה:     הדיון הוא על תכנון ובנייה, מחוז דרום, ספציפי לאוכלוסייה הבדואית.

גאלב מג'אדלה: בשבוע שעבר דנו על תכנון ובנייה במחוז חיפה, משרד הפנים, לגבי האוכלוסייה הערבית.

גאלב מג'אדלה: טלאל קרנאווי:     ראשית, אני מברך על הדיון, זה חשוב לדון בנושא ואין ספק ואין חולק היום על כך שהנושא של המגזר הבדואי נמצא בכותרות, ועכשיו הנושא צף למעלה וצריך לפתור את הבעיה של המגזר הבדואי.

גאלב מג'אדלה: יש לא מעט בעיות – ואת המצוקות ראיתם במצגת.

גאלב מג'אדלה: המצב הסוציו-אקונומי מדבר בעד עצמו, העוני "חוגג", ועל זה אין חולק, הבעיות של הקרקע הן בעיות קשות, היעדר מקומות תעסוקה, בעיות חינוך, ואני לא צריך לחזור על כל מה שנאמר.

גאלב מג'אדלה: אבל, צריך להפריד בין שתי בעיות בנושא של תכנון ובנייה.

גאלב מג'אדלה: קודם כל, ועדות תכנון ובנייה הן במסגרת החוק, זה חוק, וכל עבירה במסגרת תכנון ובנייה היא עבירה פלילית לכל דבר, וכל אחד צריך לעבוד בנושאי תכנון ובנייה במסגרת החוק.

גאלב מג'אדלה: לנו יש ועדת תכנון ובנייה קיימת.

גאלב מג'אדלה: צריך להבדיל ולהפריד בין רשויות מקומיות מוכרות, עם גבולות שיפוט ועם תוכניות מתאר מוכרות, לבין ישובים לא מוכרים שאין להם תוכניות מתאר.

גאלב מג'אדלה: שם זאת הבעיה הקשה ביותר, אני מסכים שצריך לטפל בנושא בכפפות של משי, תוך הבנה של מה שקורה.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שהממונה על המחוז בעניין הזה מזה שנתיים מגלה הבנה, והרבה פעמים כשיש כוונה בעצם להיכנס ב"עליהום", הוא בולם את זה, והחוברת שיצאה על-ידו בעצם אומרת הכל.

גאלב מג'אדלה: קיימת אוכלוסייה בארבעים ומשהו ישובים לא מוכרים – 60,000,  50,000, כרגע לא נתווכח על המספר; על-פי משרד הפנים זה אחרת ולפי המצב בפועל זה אחרת – אוכלוסייה מלפני קום המדינה, כשלא ייתכן שמדינה לא מכירה באזרחיה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו אזרחים נאמנים, לויאליים, טובים, שקטים – רוצים להשתלב במדינה, אבל אי-אפשר לא להכיר ביישובים האלה, לתת להם שירותים מינימליים: חשמל ומים.

גאלב מג'אדלה: אי-אפשר להעמיס על הרשויות המקומיות הקיימות, עם התקציבים הדלים שלהן, עם המצב הכלכלי שלהן, שיתנו מים – ופחת המים וגניבות המים על חשבון אותם תושבים.

גאלב מג'אדלה: אי-אפשר לתת להם להתחבר באופן פיראטי לחשמל.

גאלב מג'אדלה: מתחברים, מעבירים מבית במרחק של קילומטר מיישוב קיים ליישוב אחר.

גאלב מג'אדלה: מה, אנחנו שוטרים שאנחנו נמנע את זה בפריפריה של היישובים?

גאלב מג'אדלה: חסין אלרפיעה:     אתה מתייחס לרהט.

גאלב מג'אדלה: מה עם השכונות שליד רהט?

גאלב מג'אדלה: עבד אלמאלכ דהאמשה:     רהט כל כך מתקדמת, שיש בה התחברות.

גאלב מג'אדלה: מדובר על מקומות שבהם אפילו התחברות כזאת אין.

גאלב מג'אדלה: חסין אלרפיעה:     אפילו השכונות שצמודות לרהט – אתה מציג את זה כאילו כולם קיבלו חשמל.

גאלב מג'אדלה: טלאל קרנאווי:     אני מדבר על הפריפריה של היישובים הקיימים, שנמצאים מעבר לקו הכחול, שהם מקבלים מאיתנו שירותים והמדינה לא מכירה בהם כתושבים של היישובים שלנו.

גאלב מג'אדלה: הם מעמסה תקציבית והמדינה לא מכירה בהם.

גאלב מג'אדלה: אי-אפשר כך, מענק per נפש – מגיע לדוגמה X סכום, ואותו תושב מקבל מאיתנו שירותי חינוך, רווחה, מים, כל השירותים המוניציפליים.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'אדלה:     נניח שמחר, מעבר לקו הכחול של הגבול המוניציפלי שלך, יש 5,000 תושבים.

גאלב מג'אדלה: נניח מחר אתה מודיע למשרד הפנים, לכל הגורמים: אני מפסיק מה-1 בחודש לתת להם שירותים.

גאלב מג'אדלה: טלאל קרנאווי:     תודיע מה שאתה רוצה להודיע, לא מכירים.

גאלב מג'אדלה: אני הודעתי לנציבות המים שאני לא אספק להם מים, ניתקתי את המים – לא מעניין אותם.

גאלב מג'אדלה: מה קרה?

גאלב מג'אדלה: באו אותם תושבי הפריפריה ואמרו לי: אנחנו תושבים של העיר שלך בעתיד, המשפחה שלנו נמצאת פה, אנחנו רוצים מים.

גאלב מג'אדלה: אתה לא יכול שלא לתת.

גאלב מג'אדלה: אותו מצב בנושא חינוך.

גאלב מג'אדלה: אני אסגור בתי-ספר ואגיד אני לא נותן?

גאלב מג'אדלה: יש ישובים שיש להם 4,000-5,000-3,000 תלמידים מהפריפריה.

גאלב מג'אדלה: יכולים להגיד: מחר אני סוגר.

גאלב מג'אדלה: זאת מעמסה תקציבית על התקציב השוטף, זה פחת, זה בלאי, כל הדברים האלה שהם מעמסה תקציבית – אפשר להגיד: אני לא נותן לכם שירותי חינוך.

גאלב מג'אדלה: מה יעשו?

גאלב מג'אדלה: לכן, בעניין הזה יש בעיה לא קלה וצריך לתת את השירותים המינימליים לאותם תושבים.

גאלב מג'אדלה: יחד עם זאת, בנושא של תכנון ובנייה אי-אפשר לבוא היום וליישם את הנושא של צווי הריסה לאותם בתים שקיימים עשרות שנים.

גאלב מג'אדלה: זוהי קורת גג לאותם אנשים, איפה הם יגורו?

גאלב מג'אדלה: הרי מדברים על צילומי אוויר משנות ה- 60 – יש צריף.

גאלב מג'אדלה: משנות ה-60 לא התרבו?

גאלב מג'אדלה: לא התחתנו?

גאלב מג'אדלה: לאן ילכו הילדים?

גאלב מג'אדלה: הרי אצל הבדואים הבן ממשיך, לא עובר לבת ים, לא עובר לחולון, לא עובר לטייבה, נשאר ליד האבא.

גאלב מג'אדלה: אז הוא מקים עוד צריף, הוא מתחתן.

גאלב מג'אדלה: הגג דולף – צריך להחליף אותו, ואז מוציאים צווי הריסה נגד אותם תושבים.

גאלב מג'אדלה: יחד עם זאת, אי-אפשר גם לתת לאנשים להשתלט על ציר מרכזי ולעשות מסחר בתחנות דלק.

גאלב מג'אדלה: אני מסכים שבעניין הזה יש קטע של הפקרות מצדנו, כי אם יקרה לאותו אדם משהו – פיצוץ, מתדרדר עליו הבית, יקרה אסון – לא תשב הוועדה הזאת, אף אחד לא יישב כי יהיו שם הרוגים ויתחילו חקירות: מה עשיתם, איפה פעלתם?

גאלב מג'אדלה: לכן, בנושא של מגורים צריך להבין שיש בעיה וצריך להתחשב באותם תושבים, באותן נפשות שחיות שם.

גאלב מג'אדלה: במסגרת נושא של מסחר ותעשייה ללא היתר – צריך להפסיק עם זה.

גאלב מג'אדלה: כמו כן, לגבי היישובים הקיימים.

גאלב מג'אדלה: ברהט יש ועדת תכנון ובנייה מקומית, והיא זוכה לשבח בבתי-המשפט על התפקוד שלה.

גאלב מג'אדלה: לא ייתכן לאפשר לאדם לפלוש ולבנות במגרש ציבורי – זה מיועד לבית-ספר, זה מיועד לגן ילדים, זה מיועד למועדון – ואתה לא יכול להרשות לעצמך, עם כל הכבוד, כשהמקום הזה נמצא על ציר מרכזי, לפלוש ולהגיד: אני בונה כאן.

גאלב מג'אדלה: זה לא בא בחשבון.

גאלב מג'אדלה: עמרי שרון:     מי ברהט אחראי על ועדת התכנון והבנייה?

גאלב מג'אדלה: טלאל קרנאווי:     אני ומהנדס העיר.

גאלב מג'אדלה: יש לנו מעל 300 תיקים בבתי-המשפט, וביצענו בשנת 2004 מעל 40 הריסות בשטחים ציבוריים.

גאלב מג'אדלה: בעניין הזה לא תהיה רחמנות, שלא יחשוב מישהו שמותר לו לעשות זאת.

גאלב מג'אדלה: כאשר היו 6 הרוגים ברהט, אף אחד לא נחקר במשטרה – עבדך הנאמן, מהנדס העיר, שש שעות: אתה מואשם בגרימת מוות ברשלנות, כאילו שאני רצחתי.

גאלב מג'אדלה: נורי אלעוקבי:     טלאל, יש לך מגרשים לספק לאנשים האלה?

גאלב מג'אדלה: טלאל קרנאווי:     אני לא מדבר על מגורים.

גאלב מג'אדלה: בעניין מגורים אני מוכן להבין את האנשים.

גאלב מג'אדלה: אני מדבר על עסקים.

גאלב מג'אדלה: לא ייתכן להקים תחנת דלק על ציר מרכזי, על שטח שמיועד למגרש כדורגל, זה לא בא בחשבון.

גאלב מג'אדלה: לכן, נוהל וחוק צריכים להיות.

גאלב מג'אדלה: יחד עם זאת, להתחשב ביישובים הלא מוכרים, שאין להם תוכניות מתאר, שאין להם גבולות – לבוא ולהכיר בצרכים שלהם.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'אדלה:     תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: חברים, ברשותכם אני רוצה לנעול את הישיבה.

גאלב מג'אדלה: אבו-בסמה לא דיברו, נציגי הממשלה לא דיברו, הממונה על המחוז דודו כהן צריך להשיב, הארגונים לא דיברו, לנו גם יש מה להגיד, חברי הכנסת שיש להם זכות ראשונים לא דיברו כי רצו לשמוע את כולם.

גאלב מג'אדלה: לכן, זהו דיון ביניים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נקיים אפילו בשבוע הבא דיון כי אנחנו לא רוצים לפגוע בעניין, לא רוצים לגרום נזק לעניין.

גאלב מג'אדלה: אם לא נמצה אותו, אם לא נשמע את כל הגורמים, אם לא נעשה סיכומים נכונים-  לא עשינו את עבודתנו.

גאלב מג'אדלה: כעת חברי הכנסת הולכים לסיעות שלהם, יש לכנסת סדר-יום משלה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נשתדל השבוע אם אפשר לקיים ישיבה, ואם לא – בשבוע הבא יהיה דיון מסכם נוסף.

גאלב מג'אדלה: עמרי שרון:     אדוני היושב-ראש, השבוע יש כבר לוח עמוס.

גאלב מג'אדלה: אם נוכל לקיים את זה בשבוע הבא.

גאלב מג'אדלה: היו"ר ר'אלב מג'אדלה:     אני מקבל את ההצעה.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה, הישיבה נעולה.