ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 261, 2004-10-27 09:00

שאול יהלום: ברוכים הבאים לישיבת ועדת העבודה הרווחה והבריאות.

שאול יהלום: הנושא הראשון שלנו זה הנושא של היערכות מערכת הבריאות למגיפת השפעת.

שאול יהלום: בגלל יום הזכרון של תשע שנים להרצחו של יצחק רבין כולנו מרכינים ראש לזכרו ומקוים גם שהרצח, שכמובן כולנו מגנים אותו גם יביא לזהירות יתר בקריאות, בכל אורח חיינו, ובפרט בחיינו הפוליטיים.

שאול יהלום: ומאחר והכנסת עוסקת היום בזה בישיבה מיוחדת אז המליאה מתחילה בעשר במקום באחת עשרה.

שאול יהלום: לכן סדר הזמנים הוא מקוצר.

שאול יהלום: הנושא השני שנעסוק בו זה ידיעה שפורסמה לפני מים ספורים בעיתונות שמשרד הבריאות הפסיק בדיקות שחפת על אף שמדובר במחלה מדבקת ביותר שמאות מקרים חדשים שלה מתגלים מדי שנה.

שאול יהלום: ובכן אני אתחיל בנושא של השפעת.

שאול יהלום: אני אתחיל בנושא השפעת.

שאול יהלום: יש סכנה, ארגון הבריאות העולמי מזהיר כי יתכן ויתכן בסבירות לא נמוכה שתפרוץ מגפת שפעת עולמית.

שאול יהלום: ואנחנו צריכים להיות מוכנים לכך.

שאול יהלום: כמובן שכל מי שזוכר את מגיפת הסארס שהיתה רק לאחרונה יודע שלא תמיד יש חיסון לאותו זן של נגיף השפעת.

שאול יהלום: למאזינים נאמר שהשפעת זוהי מחלה שנגרמת על ידי נגיפים, ולא על ידי חיידקים, ומאחר וכך אנטיביוטיקה אינה עוזרת.

שאול יהלום: וכמעט אין תרופה שעוזרת.

שאול יהלום: אלא מה, אפשר לגרום לחיסון בפני המחלה, אבל כדי שיהיה חיסון בפני המחלה צריך לאתר את הנגיף.

שאול יהלום: ואם לא מאתרים את הנגיף בזמן הרי שלוקח חודשים להכין את החיסון, משום שצריך לקחת את הנגיף ולטפל בו בכל מיני אמצעים.

שאול יהלום: וכל עוד שאין חיסון הרבה מאתנו, בייחוד אנשים בשכבות הגיל, ממליצים להם בימים האלה לפני התחלת החורף לעשות חיסון שפעת וטוב שיעשו, אבל הסכנה היא שהנגיף לא יהיה לפי זה שאנחנו מתכוננים כלפיו אלא נגיף שהחיסון הזה לא עוזר לו.

שאול יהלום: ולכן אם יהיה נגיף כזה יעברו חודשים עד שימצאו את החיסון.

שאול יהלום: בינתיים המגיפה תפרוץ.

שאול יהלום: ואם המגיפה תפרוץ צריך לדאוג באותה תקופה לתרופות שיקלו על המגיפה, ובעיקר תרופות שיינתנו לאלה הסובבים אותם, בני המשפחה של החולים.

שאול יהלום: זאת אומרת אנחנו צריכים להיות מוכנים עם מלאי תרופות מספיק כאשר יגיע הרגע, אם חס וחלילה תפרוץ המגיפה.

שאול יהלום: אנחנו ביקשנו ממרכז המחקר שלנו, זה מונח אני מניח על השולחנות של כל אחד, לערוך מחקר, והם עשו את זה כמובן בדרך מקצועית בסיוע רופאים ומצאו, זאת אומרת אנשי המקצוע אמרו להם, אני קורא משפט מעמ' 4 באמצע, פסקה אחת לפני אחרונה: "יצויין כי המודל שאינו כולל התערבות כלשהי, דהיינו ללא חיסון וללא טיפול תרופתי מונע", לא נעשה כלום, תבוא השפעת, תלך השפעת, צופה מליון שש מאות אלף חולים.

שאול יהלום: כל אחד מאתנו מבין מה פירוש.

שאול יהלום: כל אחד מבין מה הפירוש יהיה, מליון שש מאות אנשים במשך שבועיים או משהו כזה לא יוכלו ללכת לעבודה, מעבר לאלה שצריכים לטפל במליון שש מאות, שזה יותר ממליון שש מאות, שבע מאות שמונים אלף ביקורי רופא, שזהו מספר דמיוני, אינני יודע אם יש מספיק רופאים שיעשו את זה, עשרת אלפים אישפוזים, כשמדובר על עשרת אלפים מיטות בנוסף לאישפוזים הקיימים במחלות הרגילות.

שאול יהלום: אבל הנתון הכואב, הנורא, הזועק הוא אלפיים תשע מאות מקרי מוות.

שאול יהלום: כל אחד מאתנו רואה את הפרופורציה מה פירוש אלפיים תשע מאות מקרי מוות.

שאול יהלום: נניח אפילו שזה מוגזם בעשרה עשרים אחוז, אבל הנתון הוא נתון מזעזע.

שאול יהלום: זאת אומרת מדינת ישראל חייבת להיערך בכל מה שהרפואה המודרנית נותנת לנו, למגיפה, אם חס וחלילה תהיה.

שאול יהלום: ובעניין הזה אנחנו נעסוק, מאחר ואנשי המקצוע בדרך כלל עוסקים בכל הנושא של המחלות החדשות האלה, אז אני עובר לנושא השני, אני אבקש שהדיון יהיה משולב.

שאול יהלום: נעבור לשחפת.

שאול יהלום: משרד הבריאות הפסיק את הבדיקות לגילוי שחפת בקרב תלמידי בתי הספר התיכוניים בגלל חוסר תקציב.

שאול יהלום: זאת למרות שמדובר במחלה מדבקת ביותר.

שאול יהלום: ולמרות שבישראל מתגלים מאות מקרים חדשים של שחפת מדי שנה.

שאול יהלום: זאת אומרת אנחנו עוסקים בנושא של חוסר תקציב, הופסקו הבדיקות, מדובר בוודאי על מצב קשה.

שאול יהלום: אנשי משרד הבריאות העידו במספר פורומים על כך שהקיצוץ התקציבי הוא שגרם להפסקת ביצוע הבדיקות.

שאול יהלום: לעומת זאת איגוד רופאי הילדים פונה בימים אלה לכל הגורמים שהוא קורא לשוב ולקיים את הבדיקות, וד"ר דניאל שם טוב, מנהל המחלקה לשחפת ולאיידס במשרד הבריאות אומר כי מדובר בהפסקה משיקולים מקצועיים.

שאול יהלום: בשנים האחרונות המגמה העולמית לצמצם את ביצוע הבדיקות.

שאול יהלום: אנחנו בכל אופן יודעים מה זה שחפת, זוהי מחלה חיידקית מדבקת המועברת באמצעות האויר.

שאול יהלום: המחלה פוגעת בדרך כלל בריאות ועלולה לפגוע גם באיברים אחרים, בהם המוח, הכליות ועמוד השדרה, כאשר חולה שחפת משתעל או מתעטש חיידקי השחפת מתפזרים באויר ועלולים להדביק אנשים נוספים.

שאול יהלום: אז אני הייתי בראשונה נותן למשרד הבריאות לומר את דברו.

שאול יהלום: מי האיש הבכיר במשרד הבריאות,

אריה אלדד: לא כרופא אלא כמי שעוקב אחרי הדיווחים שמסתובבים ברשת כבר כמה חודשים, ולכן ביקשתי את הדיון בנושא שפעת.

אריה אלדד: יש שתי נקודות שצריך להתייחס אליהן בנושא היערכות משרד הבריאות לעניין הזה, וכדאי להתמקד ולא לדבר על היבטים אחרים, כי ודאי לא נפתור את כל הבעיות.

אריה אלדד: יש דיווחים על מחסור קשה בחיסוני שפעת בארצות הברית, וההערכות שם הן שבגלל המחסור בחיסונים ייגרמו למשק האמריקאי נזקים בסך עשרות מיליארדי דולרים.

אריה אלדד: אנחנו רוצים לשמוע דיווחים על מצב מלאי החיסונים, האם החיסונים בארץ גם הם סובלים מאותה בעיה שבגללה נפסלו חיסונים בארצות הברית לשימוש.

אריה אלדד: האם משרד הבריאות הגביר מלאי, לצורך העניין קו אדום של רמות מלאי, של תרופות אנטי-ויראליות.

אריה אלדד: האם יש תקציב לתרופות האלה, שהן תרופות יקרות מאוד, והאם נקבעו קריטריונים מי יקבל אותם, כלומר איזו אוכלוסיה תזכה לטיפול בתרופות מסוג זה, דווקא מכיוון שהן יקרות מאוד ובוודאי במצב חסר.

אריה אלדד: והתחום השני שצריך להטריד אותנו בנושא השפעת הוא הדיווחים לגבי שפעת העופות בדרום מזרח אסיה, שהדיווחים הראשונים אומרים שהיא מתחילה להיות מדבקת לא רק מעופות לאדם אלא גם מאדם לאדם.

אריה אלדד: ואם משרד הבריאות עוקב אחרי ההמלצות של ארגון הבריאות העולמי בנושא היערכות לשפעת הזאת.

אריה אלדד: האם אנחנו נערכים לבידוד חולי, האם אנחנו נערכים למעקב וגילוי מוקדם של זנים כאלה של שפעת, מה תרשים הזרימה של העברת דגימות, האם אנחנו נשענים על אותו מערך שהכינו לסארס ואותו מערך שהכינו לאבעבועות השחורות.

אריה אלדד: בשני התחומים האלה של מגיפת השפעת, הרגילה לצורך העניין או המוטציה של שפעת העופות, איך משרד הבריאות נערך.

אלכס לבנטל: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, נוכחים, חבריי.

אלכס לבנטל: בדברים שאמרת גם אתה וגם פרופ' אלדד ישנם כמה דברים שצריך להבדיל ביניהם.

אלכס לבנטל: כדי לא ליצור שעטנז עם השחפת אני מציע לסדר היום נתחיל מהשפעת.

אלכס לבנטל: השפעת, אנחנו מדברים פה בדרך כלל על שפעת רגילה שכולנו מכירים כל חורף, נגדה אנחנו מחסנים ואנחנו ממליצים להתחסן, שזאת מחלה אחת.

אלכס לבנטל: השפעת הטנדמית היא מחלה לגמרי לגמרי אחרת.

אלכס לבנטל: ההיקפים שלה שונים, ההדבקה שלה שונה.

אלכס לבנטל: שפעת העופות, מה שהעלה פרופ' אלדד, זה נושא שלישי.

אלכס לבנטל: יש קשר מסויים בין הנושאים האלה, אבל אני חושב שאם לא נבדיל ביניהם כולנו נתבלבל.

אלכס לבנטל: נגד השפעת הרגילה שבכל שנה ישנם השערות לגבי שלושת הנגיפים שיוצרים אותה, מיוצרים נגדה חיסונים.

אלכס לבנטל: רוכשים את החיסונים האלה, קופות החולים רוכשות את זה מדי שנה בשנה ממקומות שהן רוכשות, וזה לא במסגרת החיסונים שמשרד הבריאות רוכש וקונה מדי שנה.

אלכס לבנטל: זה נושא אחר, ממליצים שיותר ויותר אנשים יקבלו את החיסון, לצערנו מעט אנשים מתחסנים ממה שצריך.

אלכס לבנטל: השנה קרה פה נושא מאוד מעניין בארצות הברית, שאם נדבר עליו לא נגמור אתו.

אלכס לבנטל: נמצאים פה נציגי הקופות שיוכלו להעיד על הנושא של החיסונים של השפעת.

אלכס לבנטל: אני מציע להתרכז בכל זאת ברשותך בשפעת הטנדמית.

אלכס לבנטל: השפעת הטנדמית, שכמוה היו שלוש במאה העשרים, והאחרונה ב-1968 ראינו שיעורי הדבקה מאוד גבוהים, חמישים אחוז מהאוכלוסיה, ראינו שיעורי תמותה גבוהים, אפילו בקבוצות הגיל הצעירות.

אלכס לבנטל: אנחנו כל שנה מדברים על השפעת הרגילה, היא תוקפת גם קבוצות גיל אחרות לחלוטין.

אלכס לבנטל: מדוע הנושא של השפעת הטנדמית, שהראשונה היתה ב-1918, 1957, 1968, למה זה כל כך מטריד אותנו היום.

אלכס לבנטל: מכיוון שמאז חורף 1997, ינואר 98' אנחנו ראינו סימנים מבשרים לגבי האפשרות שיכולה להיות שפעת טנדמית, הכוונה כלל עולמית.

אלכס לבנטל: טנדמית זו שפעת שחובקת עולם.

אלכס לבנטל: אנחנו רואים סימנים מבשרים.

אלכס לבנטל: ב-1997 היתה שפעת מקבילה לשפעת העופות, שהיתה בהונג-קונג ועברה לעשרים בני אדם.

אלכס לבנטל: ובשנים האחרונות הופיעו שפעת עופות ממקומות שונים בעולם.

אלכס לבנטל: אבל יש תמיד שפעת עופות בכל שנה ומדי שנה ותמיד מתמודדים איתה.

אלכס לבנטל: אלא ההבדל היחיד שמעורר את סימן הקריאה האדום הוא שהשפעת הזאת עוברת לבני אדם.

אלכס לבנטל: בדרך כלל השפעת מתרחשת בעופות, בדרך כלל בדרום מזרח אסיה.

אלכס לבנטל: הנגיף החדש עובר לחזירים, לבהמות בית, הוא עובר לאדם שצמוד אליהם.

אלכס לבנטל: הנושא של העברה מהעופות לאדם עצמו הוא חריג, הוא קורה אגב גם עכשיו בחודשים האחרונים בתאילנד והוא דורש סימן קריאה.

אלכס לבנטל: ב-1997 מדובר בנגיף אחד ספציפי, שהיו גם שפעות אחרות שעברו להולנד ובלגיה מסוג שונה.

אלכס לבנטל: אנחנו מאוד מאוד רגישים לנושא הזה כי ראינו במגיפת הסארז מה הנזק, לא רק מבחינת הבריאות, אלא מה הנזק הכלכלי והחברתי ומבחינת התיירות והרבה מאוד דברים קורה למדינה שנגועה בסארז.

אלכס לבנטל: אנחנו רוצים למנוע את זה מאתנו, בשבילנו זה פשוט רע וסימן אזהרה.

אלכס לבנטל: ב-2004 זוהתה תחלואת שפעת העופות בבני אדם בשתי מדינות בלבד, וייטנם ותאילנד, בסך הכל נמצאו שלושים ושלושה מקרים של שפעת העופות בבני אדם.

אלכס לבנטל: עשרים ושניים מהם נפטרו.

אלכס לבנטל: כך שבחודש האחרון יש תמותה של שני בני משפחה.

אלכס לבנטל: ובאחד מהם, בגלל שהדודה של הילדה הקטנה לא היתה במגע עם העופות יש חשד מסויים שאולי זה עבר מאדם לאדם ולא רק לאדם אחד.

אלכס לבנטל: אני לא רוצה שהדיון הזה יהיה דיון של הפחדה לאומית, כי אני חושב שכדי לעשות מעשה אפשר לעשות במחשבה תחילה.

אלכס לבנטל: אנחנו נמצאים עכשיו במחשבה תחילה.

אלכס לבנטל: האתגרים שלנו הם לגלות באמת את הזן הזה ברחבי העולם, למצוא חיסון יעיל נגד הזן הזה.

אלכס לבנטל: ועכשיו השאלה אם נוכל לרכוש אותו בחוץ לארץ, אנחנו צריכים להסתמך על גורמי חוץ.

אלכס לבנטל: יעברו שישה חודשים מגילוי הזן עד שיהיה לנו חיסון ולכן האפשרות הזאת קיימת אבל היא פחות ריאלית.

אלכס לבנטל: הנושא הבא שקיים בנושא של השפעת זה תרופות אנטי ויראליות.

אלכס לבנטל: האם הן קיימות, התשובה היא כן.

אלכס לבנטל: האם ניתן לרכוש אותן ובאיזו כמות.

אלכס לבנטל: והנושא הבא זה הכנת תכנית מגירה לאומית, מכיוון שהנושא של השפעת הטנדמית איננו רק בעיה של מערכת הבריאות.

אלכס לבנטל: וכמו שאמר שר הבריאות הסיני אם היינו יודעים מראש כמה זה הולך לעלות לנו היינו עושים את הדברים אחרת לגמרי, כי הנזק הכלכלי היה פשוט לאין שיעור.

אלכס לבנטל: ולכן התכנית הלאומית הזו אנחנו מאמינים צריכה להיות לא רק שלנו אלא של כלל המדינה.

אלכס לבנטל: אנחנו עכשיו נתרכז בדיון הזה בנושאים של מה שקשור במערכת הבריאות.

אלכס לבנטל: יש לנו תכנית לאומית, היא הופצה בין כל המשרדים, הצגנו את זה לשר הבריאות.

אלכס לבנטל: אבל היא תהפוך לתכנית לאומית רשמית לדעתנו ולדעת שר הבריאות כאשר היא תוצג בממשלה.

אלכס לבנטל: הטיפול הזה הוא גם טוב, גם למניעה וגם לטיפול בזמן הראשוני.

אלכס לבנטל: ישנם כמה סוגים של תרופות.

אלכס לבנטל: התרופה שמומלצת היום היא תרופה שהיצרנית שלה, זה פטנט של החברה, יש לה פה, אתם רואים על המסך פה את השם הלאטיני, הפעילות שלה היא גבוהה והמחיר שלה הוא גבוה.

אלכס לבנטל: המחיר לאדם עשרים ושבעה נקודה שלושה שקלים, תלוי כמובן ביורו והלירה שטרלינג.

אלכס לבנטל: המחזור הטיפולי כולו הוא של שלושים ותשעה שקלים.

אלכס לבנטל: אנחנו צריכים להכין בארץ מלאי של התרופות האלה.

אלכס לבנטל: עד לפני מספר חודשים כל המדינות ידעו שצריך להכין מלאי, אף אחד לא עשה שום דבר בעניין הזה.

אלכס לבנטל: אנחנו כבר מתעסקים בנושא הזה כשלוש שנים, בינתיים בחודשים האחרונים קורה דבר מעניין מאוד מאוד.

אלכס לבנטל: ארצות הברית החליטה אסטרטגית לקנות את התרופות האלה, אוסטרליה, ניו-זילנד, יפן, איטליה, עוד מדינות אירופה, וכרגע הדיווחים שאנחנו מקבלים מארצות הברית, ארצות הברית אומרת שהיא מוכנה לקנות מאה ועשר מליון מנות, אבל אין לה פשוט כושר ייצור לחברה לכמות הזאת.

אלכס לבנטל: אנחנו אפילו עוד לא הזמנו.

אלכס לבנטל: עוד לפני זה נעשו מודלים של הטיפול, במי צריך לטפל קודם, עשה את זה מישהו שבאמת מומחה בזה, והתברר שעל כל שקל שאנחנו נשקיע בזה נחסוך למשק הלאומי שלושים שקל.

אלכס לבנטל: ולכן אנחנו עשינו גם עדיפות, מי צריך לקבל קודם, וההנחה היתה שלא נוכל לרכוש את כל התרופות האלה בבת אחת אלא נצטרך לרכוש אותן בהדרגה.

אלכס לבנטל: אנחנו פנינו בנושא הזה למשרד האוצר, אנחנו חשבנו שתוך חמש שנים, אם כל שנה נשקיע ששים מליון לחלק לחמש, למאגר לאומי.

שאול יהלום: זה יעלה ארבעים שקל, נכון, ואתה נערך לכל האוכלוסיה,

אלכס לבנטל: לא לכל האוכלוסיה.

אלכס לבנטל: אנחנו עשינו חשבון לכמה אוכלוסיה, אנחנו דיברנו על משהו כמו אחד נקודה שש מליון מתוך שש וחצי מליון.

שאול יהלום: לפי החשבון שלי זה כשמונים מליון שקל, שאתה צריך אם פורצת המגיפה, אתה צריך שמונים מליון שקל.

אלכס לבנטל: זה בין עשרים ושלושה לשלושים ושלושה שקל.

אלכס לבנטל: חלק יקבלו מחזור של עשרים ושלושה שקל.

שאול יהלום: ששים מליון שקל.

שאול יהלום: אתה צריך ששים מליון שקל בקצב הצטיידות הכי מהיר.

שאול יהלום: אז למה זה לחמש שנים?

שאול יהלום: יכול להיות שלא יספקו לך את התרופה,

אלכס לבנטל: תקציב החיסונים של מדינת ישראל הוא שבעים מליון שקל.

אלכס לבנטל: זו צריכה להיות תכנית חרום לאומי והתיקצוב צריך להיות במסגרת תכנית החרום הזאת.

אלכס לבנטל: כרגע אם נקבל את הכסף הזה זה לא יכול להיות חלק מהתקציב.

אלכס לבנטל: זה מעבר לתקציב הרגיל.

שאול יהלום: זאת אומרת משרד הבריאות מצא את התרופה הטובה ביותר בנסיבות הקיימות, אומר הסכנה קיימת, אנחנו נמצאים במצב של יחס של אחד על שלושים.

שאול יהלום: שקל אחד על שלושים אם ניערך.

שאול יהלום: אנחנו משקיעים שקל, חוסכים שלושים.

שאול יהלום: נכון, זה מה שאתם אומרים.

שאול יהלום: זו משימה לאומית הכרחית, אין בכלל מה לדבר.

שאול יהלום: מצד שני אתה אומר שכל דקה חשובה.

שאול יהלום: לא רק בגלל שהמחלה יכולה להתפרץ אלא אתה אומר שעד שנזמין ועד שחברת התרופות תואיל בטובה להקצות לנו ממה שארצות הברית מתחננת לעוד שני מליון מנות, עד שהיא תקצה לנו את אותן המנות שאתה רוצה גם זה ייקח זמן.

שאול יהלום: זאת אומרת המדינה צריכה לדעת שלתכנית החרום שלה לשפעת כלל עולמית היא צריכה להקצות ששים מליון שקל.

שאול יהלום: נכון?

שגיא בלשה: משרד הבריאות אכן פנה אלינו וביקש שנים עשר מליון שקל לשנה הזאת לצורך רכישת החיסונים.

שגיא בלשה: מה שנקבע אתו שבמסגרת דיוני התקציב משרד הבריאות במסגרת כל דרישותיו האחרות יעלה גם את הנושא הזה, ואכן כשהגיע מועד לסכם עם משרד הבריאות מסגרת תקציב הוספו למשרד הבריאות קרוב למאתיים מליון שקל לצרכים שונים, כאשר משרד הבריאות חילק את זה לפי סדרי עדיפויותיו.

שגיא בלשה: רכישת החיסונים לא היתה במסגרת סדר העדיפות עד כמה שידוע לי, אבל מכיוון שעדיין לא התחילה שנת 2005 יש ספר תקציב אבל כמובן שניתן לעשות שינויים, ואנחנו נשמח במידה ומשרד הבריאות יפנה אלינו וירצה להעביר סכום כספי ממקום אחד למקום שני, נשמח לעשות את זה.

שאול יהלום: קודם כל אני לא מבין את משרד הבריאות שמדבר על שנים עשר מליון כאשר צריכים להיערך עם ששים מליון.

שאול יהלום: שנים עשר מליון לחמש שנים, אי אפשר להגיד רק חמישית מהאוכלוסיה תדביקו עכשיו, גם תזכרו שזה יכול לפרוץ היום.

שאול יהלום: צרי ך שיהיה כבר במחסנים, בפרט שאומרים שהתרופה עמידה לעשר שנים.

שאול יהלום: זאת אומרת זה גם היערכות לעשר שנים הייתי אומר.

שאול יהלום: מדובר כאן על היערכות לעשר שנים, אלא אם כן נמצא תרופה יותר טובה, והתרופה הזאת תעמוד גם לרשותנו.

שאול יהלום: עכשיו מה זה מאתיים מליון, מאתיים מליון זה שגרתי.

שאול יהלום: זה לא שפתאום יש מכה שניחתה עליך.

שאול יהלום: את המאתיים מליון אתה צריך לסל התרופות, את המאתיים מליון אתה צריך בגלל שעשרות פגים מתים במדינת ישראל בשנה בגלל שהפגיות כוח אדם לא נמצא בהם.

שאול יהלום: את המאתיים מליון אתה צריך לקודים של משרד הבריאות שקשישים מחכים חצי שנה עד שבכלל מאשפזים אותם, והם נמצאים במצב שהמשפחה והקשיש במסכנות גדולה.

שאול יהלום: זאת אומרת יש לך בעיות קשות מאוד בתחום הבריאות, שאתם חונקים את מערכת הבריאות בשנים האחרונות, לסל תרופות שהיה צריך לתת לו תקציב של מאתיים מליון כל שנה מינימום אתם נתתם בשנתיים האחרונות בממוצע רק שלושים מליון.

שאול יהלום: פתאום יש סכנה שנובעת מנגיפים שלא שאלו אותנו שום דבר, ואתה בא ואומר לנו אם לא ניתן ששים מליון בינתיים ימותו שלושת אלפים איש.

שאול יהלום: ובהשוואה של אחד לשלושים.

שאול יהלום: תאר לעצמך מצב שפתאום יש מלחמה, או אתה יודע מה, ההתנתקות, חס וחלילה שלא תהיה, אז אתם יושבים ומוצאים לזה שלושה מיליארד שקל.

שאול יהלום: אתם לא באים לראש הממשלה ואומרים אתה צריך שלושה מיליארד, תסתדר בתקציב של משרד ראש הממשלה.

שאול יהלום: אלא אתם אומרים יש נושא חדש, אין ברירה, יש תכנית מדינית חדשה, אז אני בא ונותן לזה תוספת מיוחדת.

שאול יהלום: כאן מדובר במגיפה, מה קורה כאן, איזו מן אטימות זו.

שגיא בלשה: אני חושב שאין סוף לצרכים של מערכת הבריאות ומערכות אחרות במדינת ישראל.

שגיא בלשה: גם בדיונים על חינוך ועל רווחה ועל בטחון מועלים טיעונים כאלה.

שגיא בלשה: יש מגבלת תקציב שממשלת ישראל מחליטה עליו.

שגיא בלשה: ונכון להיום תכנית ההתנתקות, בשביל לממן את ההתנתקות החליטה ממשלת ישראל להגדיל את יעד הגרעון.

שגיא בלשה: אם ממשלת ישראל תחליט להגדיל את יעד הגרעון כדי לממן את הטנדמיה זה משהו אחר.

שגיא בלשה: אבל כל עוד יש מגבלת תקציב, וגם בשביל משרד הבריאות יש מגבלת תקציב שניתנת, אני חושב שזה תפקידו של המיניסטריון, קרי משרד הבריאות, לסדר את סדר העדיפויות שלו בסדר הנכון והחשוב ביותר מבחינה לאומית באופן כזה שהסכנות העיקריות והמיידיות יכוסו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו כאן מדברים על תקציב חרום לאומי.

גאלב מג'אדלה: גם בהתנתקות נתניהו הערים קשיים, אבל מה שאני מציע שההתגייסות תהיה לא רק מתקציב משרד הבריאות.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מדברים על תקציב חרום לאומי.

אריה אלדד: איזה עדויות יש לנו שהכמות יעילה לזנים האלה שאנחנו נערכים אליהם, לטנדמיה, כלומר האם אנחנו קונים מה שיש,

מנפרד גרין: הנושא כאן ברור לכולם, הוא נושא תקציבי ולא נושא בריאותי.

מנפרד גרין: ואני חושב שבצדק ח"כ פרופ' אלדד העלה את הנושא.

מנפרד גרין: אני רוצה רק להגיד כמה מלים.

מנפרד גרין: כרגע נאמר על ידי נציג האוצר, ואני מבין את כביכול השיקולים של האוצר, שיש תקציב נתון ומשרד הבריאות צריך להיערך בתוך התקציב הזה.

מנפרד גרין: אני חושב שצריך להיות ברור שיש מצוקה אמיתית וכואבת במשרד הבריאות והמחיר לדעתי מבחינת בריאות הציבור יהיה מחיר כבד מאוד.

מנפרד גרין: אין לנו תקציב לא לניטור שפעת, לא לטיפול במצב חירום, וזה לא בגלל שמשרד הבריאות נותן עדיפות למשהו אחר, כי יש אנשים בדיאליזה שהם צריכים לקבל טיפול ויש מקומות אחרים שאתם מכירים שהם צריכים את התקציב.

מנפרד גרין: מי שלוחץ על משרד הבריאות עכשיו במצב שפשוט לא יכולים לממן דברים חיוניים.

מנפרד גרין: אני חושב שזה צריך להיות ברור עכשיו שאנחנו נאבקים על דברים שיעלו לנו בחיי אדם.

איתמר: הערה רק לגבי הנושא של המודל שהוצג של היחס אחד לשלושים, ודיברת על ההסתברות.

איתמר: זה כבר לקח בחשבון הסתברות של שלושה אחוז, זה כולל את ההסתברות.

איתמר: זו הערה ראשונה.

איתמר: באשר ליעילות התרופות עיקר המידע שיש על התרופות האלה זה בטיפול בשפעת רגילה.

איתמר: יש גם מידע בניסויים לפחות במעבדה, אינויטרו, שזה יעיל גם נגד הזנים שעשויים להיות הזנים של השפעת הטנדמית.

איתמר: יחד עם זאת חשוב לציין שיש תרופות אחרות שלא נכנסו בכלל להצעה מהסיבה העיקרית שברור שאותו נגיף שפעת החדש שמסתובב למעשה יש לו עמידות גדולה מאוד.

איתמר: זאת אומרת התרופות האלה, אנחנו מניחים, אין לזה הוכחה חד משמעית בבני אדם לפחות, שזה יהיה טוב נגד הזן הטנדמי, אבל ההנחה היא שזה יהיה טוב כמו שכנגד כל שפעת כי המנגנון של הפעולה של אותן תרופות הוא לא אמור להשתנות עם השינוי של הזמן.

שאול יהלום: תגיד לי, אם אני עכשיו הולך ומבקש את התרופה הזאת אני מקבל?

איתמר: אתה מקבל, זה לא נכנס לסל התרופות,

שאול יהלום: עם מרשם רופא,

איתמר: עם מרשם מרופא אתה לדעתי תקבל בבית המרקחת, זה לא עולה ארבעים שקל, זה עולה הרבה יותר.

שאול יהלום: זאת אומרת מה שיווצר מצב, אם רק עוד כמה ימים או שבועות יווצר מצב שהעשירים יהיה להם תרופות ופחות מעשיר לא יהיה לו.

אבי דנציגר: צריך להבין שיש דרישה גדולה מאוד בעולם לתרופה והרבה מאוד קנו כבר ורכשו והזמינו.

אבי דנציגר: בעקרון זמן ההכנה הוא שלושה חודשים, אבל במקרה הזה הוא יכול אפילו לקחת יותר.

אבי דנציגר: אבל צריך להיערך והתחיל כמה שיותר מוקדם כדי שאני אוכל לבוא ולהיאבק ולדרוש שייצרו עבור ישראל.

אבי דנציגר: אם אנחנו נחכה, ככל שנחכה יותר יהיה הרבה יותר קשה לשכנע.

שאול יהלום: רבותי, כפי שאמרתי אני רוצה לעסוק גם בשחפת.

שאול יהלום: אני חושב שמיצינו את הנושא.

שאול יהלום: ואני מסכם, הובהר בישיבה של ועדת העבודה הרווחה והבריאות שיש סכנה ממשית למגיפת השפעת הכלל עולמית להתפרץ בעולם כולו ובין השאר בישראל.

שאול יהלום: הוצגו בפנינו נתונים מקצועיים האומרים: אם לא ייעשה דבר ואכן המגיפה תפרוץ בישראל מדובר במליון שש מאות חולים ויכול להגיע לעשרת אלפים אישפוזים, לשבע מאות שמונים אלף ביקורי רופא וחס וחלילה לאלפיים ותשע מאות אנשים נפטרים.

שאול יהלום: יש תרופה שיעילותה היא סבירה ואת התרופה הזאת ברכישה של 60 מליון שקל ולהיערך.

שאול יהלום: יש לרכוש את הרכישה הזאת כמה שיותר מהר כדי שיהיו מאמצים מצד חברת התרופות להעביר משלוחים של התרופה לישראל.

שאול יהלום: עד לרגע זה ממשלת ישראל לא עשתה את הנדרש ואני רואה בעניין הזה מחדל חמור ביותר.

שאול יהלום: אני קורא מכאן למשרד הבריאות ליזום את הצגת התכנית הלאומית בממשלה באופן מיידי ובתהליך של חרום.

שאול יהלום: אני קורא לממשלת ישראל ולמשרד האוצר להקצות מיידית ששים מליון ₪ שהם יהיו לרכישת התרופה הזאת שתשרת את המדינה, אותה תרופה תישמר במחסני משרד הבריאות במשך עשר שנים אלא אם כן תומצא תרופה יעילה יותר.

שאול יהלום: אני חושב שכל יום שעובר בלי הקצאת הסכום והחלטה על התכנית הלאומית והזמנה מיידית של התרופה זה מחדל חמור ביותר של המדינה מבחינה בריאותית ודאגה לכל חולה ולכל אדם במדינה, וגם מבחינה כלכלית זוהי טעות נוראה כאשר המודל שהוכן על ידי אנשי המקצוע הראה שאנחנו נמצאים על יחס של אחד לשלושים, דהיינו כל השקעה של שקל או כל אי השקעה של שקל אם המגיפה תפרוץ, והמודל לקח בחשבון את ההסתברות שהמגיפה תפרוץ, הסתברות של שלושה אחוז, שלושים שקל יעלו למשק המדינה.

שאול יהלום: כך שגם מבחינה כלכלית בחישוב כלכלי מקצועי אם הדברים האלה, אם ההצעה לא תיעשה מיידית.

שאול יהלום: אני קורא לממשלה לעשות את כל הדרוש בהליך חירום מיידי של ימים ספורים.

שאול יהלום: הנושא השני שאנחנו רוצים לעסוק בו הוא הנושא של השחפת.

אלכס לבנטל: נושא הדיון קשור בשירות בריאות לתלמיד.

אלכס לבנטל: בגיל שתים עשרה, כשילדים מגיעים לכתה ז', יחידה שלנו עשתה לכולם בדיקות סריקה.

אלכס לבנטל: נעשו בדיקות סריקה במשך שנים.

אלכס לבנטל: אנחנו קצת היינו בנושא הזה יותר מחמירים ממדינות אחרות, ועקבנו במשך שנים מה התוצאות של הבדיקה הזאת.

אלכס לבנטל: זה למעשה כאילו שלוקחים קבוצת גיל ובודקים מה קורה אצלה לגבי הנושא של שחפת.

אלכס לבנטל: קוראים לזה בשפה המקצועית שחפת חבוייה.

אלכס לבנטל: אין חיסון נגד שחפת.

אלכס לבנטל: אם מאה עשרים אלף ילדים זה היה מדי שנה אז מה שקרה שזה אחוז אחד, ילדים שהתגלו, שהם היו חשופים .

שאול יהלום: אם אני מדבר על אלף שלוש מאות, אתה מדבר על חמישה אחוז, נניח בין ששים לשבעים יחלו בשחפת, והבדיקות האלה מנעו את זה.

אלכס לבנטל: אני רוצה להגיד משהו, שכל הילדים האלה נמצאים באוכלוסיות סיכון מוגדרות.

אלכס לבנטל: ולמעשה הרבה יותר יעיל יהיה לבדוק באוכלוסיות הסיכון האלה.

אלכס לבנטל: מדובר בעולים ממדינות מסויימות אלה אוכלוסיות הסיכון הגדולות שיש.

אלכס לבנטל: אנחנו לוקחים בדיקות לעשרה אחוז מהילדים.

אלכס לבנטל: למרות שרצינו לעשות השנה לצערנו הרב לא עשינו לעשרה אחוז מהילדים האלה, ואני חושב שהדבר הזה הוא לא סביר, הוא לא נכון, אבל זה מה שקרה כאן.

אלכס לבנטל: וזה אגב כמה פעמים, התקציב קוצץ משמונים ושבעה מליון לשבעים מליון, קיצצו אותו אנשי משרד האוצר משבעים מליון לחמישים וארבעה מליון.

אלכס לבנטל: אי אפשר לעשות, הנושא הוא מאוד מורכב, צריך לעשות זריקה תת עורית, זו אופרציה, לצערנו בשנה האחרונה לא הצלחנו לעשות את הדבר הזה.

אלכס לבנטל: אנחנו חושבים באמת שזה עוול מה שנעשה.

שאול יהלום: כל הדברים שנעשו בשנים האחרונות, ואני מודה שהנושא של בריאות הילד הוא אחד המרכזיים, כל הנושאים האלה שהעלות שלהם בסדר גודל של מאות מליונים, אם אני אגיד לך כרגע שמדינת ישראל יכולה לתת שש מאות, שבע מאות מליון, היא יכולה לתת מאתיים, אי אפשר לבוא ולומר, זה דבר שלא ייעשה, אני שואל האם לפחות בקופות, ששליש אולי מהמדינה שקופות החולים נותנות, גם שם הרי ניתנה הוראה וגם הם לא עושים את זה.

שאול יהלום: עכשיו אני אומר לך בעניין המקצועי, כמו שאתה יושב כאן מול מצלמות הטלויזיה ואומר, אתה גם לא תעשה בדיקה לילדים האלה.

שאול יהלום: מה יגידו אנחנו הילדים העולים מאתיופיה עושים בדיקה לשחפת וילדים שעולים מרוסיה לא, איפה נשמע כדבר הזה, מי יתן לך לעשות את זה.

שאול יהלום: או שאתה עושה לכל האוכלוסיה או שאתה לא עושה אבל אתה לא יכול לעשות את האפליה הזאת.

שאול יהלום: לכן לבוא ולומר ראינו שצריך רק לקבוצות סיכון, כדי למצוא את הילדים אתה לא יכול להסביר, היגיון שלא מכיר את כל האוכלוסייה בכל מדינת ישראל באותו סדר יום אלא עושה לפי צבע,

אריה אלדד: לא לפי צבע אלא לפי קבוצות סיכון.

אריה אלדד: הלא אם יש עדה מסויימת שלא נושאת גן מסויים אני לא אעשה לה בדיקות גנטיות.

אריה אלדד: זה לא פוליטיקה.

אריה אלדד: בדיקות לקבוצות סיכון אפשר לעשות ברפואה מושכלת בלי לשפוך סתם מליונים.

שאול יהלום: אני מודיע לך שאם תבוא אחות ותגיד כל הילדים שהם עולים מאתיופיה הולכים לבדיקה, הם יקפצו לך, החברה שלא בודקים, הם יערערו לך.

שאול יהלום: האם אתה אומר שמשרד הבריאות נתן הנחיה לערים מסויימות במדינה כן ולערים מסויימות לא?

אלכס לבנטל: מה שאמרנו, עשינו הערכה עם אנשי המקצוע מה אפשר לעשות בתקציב שניתן.

אלכס לבנטל: עשרה אחוז מהילדים.

אלכס לבנטל: אני חושב שזו החלטה במצב, אבל מה שעשינו, אנחנו פנינו ללשכות הבריאות, נתנו את הקריטריון, מספיק שיהיה חלק מסויים מהילדים, למי זה מוגדר סיכון, מי זה הרשויות המקומיות האלה, אמרתי שבגלל שבמשך השנה עוד הקטינו את הכוח אדם עוד יותר,

מוריה: אני אחות בריאות הציבור שמרכזת את הנושא הזה בלשכת הבריאות לילדים.

מוריה: מדובר פה בשחפת חביונית, זאת אומרת עד 2002 עשינו את כל כתות ז', כולל הפנימיות, בכל קבוצות האוכלוסיה שהיתה אמורה לעבור אותם כדי למעשה לאתר את חשיפה למחלת השחפת.

מוריה: בשנה הנוכחית למעשה הגענו לקבוצות התלמידים בכתות ז', לא עשינו את זה, אבל בתל אביב אחד מבתי הספר מצאו שמתוך שלוש מאות תלמידים חמישים, מדובר על שחפת חביונית, בחלק הזה אנחנו עושים את מירב המאמצים, אם זה בתור משימה של אחיות, אנחנו רואים את הפרוייקט הזה כאתגר, שר הבריאות הכריז על זה כמחלה מדבקת.

מוריה: אין לנו אחיות.

מוריה: אפילו בקושי יכולנו לכסות את אותן כיתות סיכון שכן קיימות.

מוריה: כיסינו את אותם עשרה אחוזים בקושי רב.

מוריה: אבל אני רוצה לחדד פה את המושג של שחפת חביונית.

מוריה: שחפת חביונית זה למעשה אותו תלמיד, מאתרים אותה או ממגרים אותה, עושים את כל המאמצים ככל שרק ניתן,

שאול יהלום: אבל אם ממוצע מבחינת האוכלוסיה, אז אני שואל אותך האם העובדה אפילו שהוא יתן שלוש מאות ולא מאתיים,

מוריה: אדוני, אני אחדד את הדברים שלך במשפט אחרון שאנחנו עושים פה טעות גדולה, טעות שאני לא יודעת איזה מענה יהיה לה בעוד כמה שנים.

מוריה: הגענו דרך זה לבני המשפחה, וזה שהילד הזה מאותר, ברגע שהוא מגיע לאותו מקום, מקום שמאבחן את מחלת השחפת אנחנו מגיעים לבני המשפחה, ואז מסתבר שמצאנו במקום אחד סבתא חולה, במקום אחר מצאנו אבא חולה, ואז אנחנו מגיעים באמצעות אותו ילד, אותו אבא כבר אבחנו אותו, מנענו את ההחמרה של המחלה אצל אותו אבא, ואותה קרובת משפחה שהיתה שם, קיבלו את הטיפול המונע,

שאול יהלום: האם יש אנשי מקצוע שעוברים הכשרה?

אלכס לבנטל: כן.

גור: יש פה ספר שעונה על השאלה שלך.

גור: איך המלחמה נגד השחפת ניצחנו אותה ואיך הפסדנו בה.

גור: מדינת ישראל ניצחה במלחמה בשחפת.

גור: זו מחלה שאפשר לטפל בה, בניגוד לחלק מהמחלות האחרות.

גור: זו מחלה שתוך שישה חודשים עד תשעה חודשים אפשר לגמור ותוך שבועיים עד שלושה אפשר לגרום לזה שהילד או המבוגר לא יהיה מדבק.

גור: זו אחת המחלות שאפשר להתגבר עליהם.

גור: ועל זה הספר הזה מדבר.

גור: אבל אם אנחנו נפסיק את הבדיקות, את המערך המצויין הזה של איתור המחלה, אנחנו ניתן לזה להתפרץ.

גור: וכבר היתה פה התפרצות במדינת ישראל של מחלת השפחת.

גור: מהסיבות שד"ר לבנטל הסביר.

גור: ואני חושב שד"ר לבנטל היום אפשר להגיד עליו שהוא כמו קוסם.

גור: הוא עושה היום בשירותי הבריאות דברים שאני לא יודע אם במשרדי ממשלה אחרים עושים אותם.

גור: אבל אי אפשר יותר.

גור: אי אפשר.

גור: יש חוק במדינה הזאת.

גור: פרופ' אלדד ישב פה וניהל ישיבה עם שלוש ועדות של הכנסת על חוק בריאות ממלכתי.

גור: סעיף שירותי בריאות לתלמיד, הסעיף הזה יש לו תקציב.

גור: התקציב הוא מ-1997 ויש שם סעיף על שחפת.

גור: יש שם הקצאה לנושא הזה כמו הקצאה לשאר הדברים.

גור: ואי אפשר לקבוע שרירותית, על ידי חוק הסדרים או כל דבר.

גור: משרד האוצר, לתדהמתי, הסכים עם העניין הזה.

גור: הוא מוכן לתת את השבע עשרה מליון שקל בחזרה.

גור: אתם צריכים בתור חברי כנסת להתעקש על זה שזה יגיע למשרד הבריאות מהר.

גור: אם לא יגיע מהר אז השנה הזאת מבוזבזת.

גור: בנושא של השחפת עצמה, השחפת היא מסוכנת במקומות של חדרים סגורים, שזה חדרי כתות.

גור: היתה התפרצות של מחלה ב-2001 באנגליה, בבית ספר.

גור: ואני רוצה להגיד שזה שעושים את הבדיקה הזאת בכתות ז' זה נותן איזו שהיא אינדיקציה גם כן להילחם במחלה במקומות סגורים.

גור: אין היקף כזה גדול של מליון שבע מאות חמישים אנשים שיושבים בחדרים סגורים כמו בבתי ספר.

גור: לכן ההתייחסות צריכה להיות לבדיקה כזו בבתי ספר.

גור: אני רוצה להגיד מלה אחת לגבי נושא השפעת.

גור: 2000, 2001, 2002.

גור: 2000 שחפת ריאות פעילה שמונה נקודה שש, 2001 ארבע נקודה תשע, 2002 שתיים נקודה תשע.

גור: זה לדוגמא על עיר אחת מסויימת שאני לא אגיד את השם שלה, אבל שתרעו שיש פה מקומות של מאתיים חמישים אלף תושבים שיש שם עליה.

שאול יהלום: היום לא נסכם את הנושא הזה.

שאול יהלום: אני רק רוצה לתת דקה לנציג האוצר.

שגיא בלשה: כנראה שדברים ייאמרו גם לבריאות התלמיד כי זה באותו הקשר, כפי שאמר ד"ר לבנטל תקציב בריאות התלמיד קוצץ בשנת 2003.

שגיא בלשה: הקיצוץ נבע מבקשה של משרד הבריאות, לאור משבר שהיה, וכל הסכום עבר למשרד הבריאות לצרכים שלו.

שגיא בלשה: כך שבאותה מידה שקוצץ משרד הבריאות גם יכול ממקורותיו, גם מתוך מאתיים מליון השקלים שקיבלו בשנה הזאת להחזיר לנושא הזה.

שאול יהלום: אנחנו בשבוע הבא אחד הנושאים יהיה, לפי דברי מוריה בבית ספר בתל אביב היא גילתה מקרים רבים שאינם דווקא בקבוצות הסיכון ואי אפשר לאתר וצריך בדיקה לכולם.

שאול יהלום: אומר נציג האוצר הסכום הזה, ההעברה נעשתה על פי בקשת אנשי משרד הבריאות.

שאול יהלום: הם רק נענו.

שאול יהלום: לא שהם באו וקיצצו.

שאול יהלום: בשבוע הבא חייבים לתת תשובה.

שאול יהלום: הנושא הזה לא מושלם, נשב עם שירותי הבריאות בשבוע הבא.

שאול יהלום: תודה רבה לכולם.