ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 289, 2004-07-25 19:30

מל פולישוק-בלוך: בירדן ובמצרים יש מצפים כאלה?

נח ברוש: במצרים יש מצפה במדבר בקוטמיה, באמצע הדרך בין סואץ לקהיר.

נח ברוש: זה אזור לא גבוה, רק כ-200 מטר.

נח ברוש: המקום שלנו טוב יותר.

נח ברוש: אבל הטלסקופ שלהם גדול כמעט פי שניים משלנו.

נח ברוש: זה טלסקופ בריטי שהם בנו ב-1974.

נח ברוש: הבריטים תחזקו את זה עד סוף שנות השמונים, אז המצרים לקחו את זה על עצמם ומאז הטלסקופ הזה לא עובד.

נח ברוש: המראה המקורית התקלקלה, לפני 5 שנים הם קיבלו מענק של 2 מיליון דולר לקנות מראה חדשה, קנו מראה חדשה אבל היא התקלקלה גם כן.

נח ברוש: היינו שם והצענו שיתוף פעולה אך לא הצלחנו לשכנע אותם שאנחנו יכולים לעזור.

נח ברוש: שם הדברים באים מלמעלה.

דוד פולישוק: הרעיון הוא שאפשר להקים משהו אזורי.

נח ברוש: היו הצעות למשל להקים מצפה גדול, כמו המצפה בהוואי, על-יד הר סנטה קטרינה, שזה מקום טוב לתצפיות.

מל פולישוק-בלוך: ביקרנו היום בניצנה.

מל פולישוק-בלוך: גם זה מקום טוב לעשות דבר כזה?

נח ברוש: זה נמוך מדי.

ענת לוי: עזוז זה המקום הכי בטוח מבחינת רעידות אדמה.

נח ברוש: לפני כ-10 שנים היתה רעידת אדמה חזקה יחסית באזור השבר הסורי-אפריקני (5.5 בסולם ריכטר).

נח ברוש: אני הייתי כאן במצפה עם עזרא משעל וזה נשמע כאילו פגע בנו טיל.

נח ברוש: קרה כבר פעם שירו פגז שנפל קרוב לכאן כך שזה לא היה חדש לנו.

נח ברוש: יצאנו החוצה ושום דבר לא קרה, בדקנו את הטלסקופ והוא היה בסדר.

מל פולישוק-בלוך: דיברו על תוכניות להקים במצפה רמון מצפה כוכבים תיירותי יותר.

מל פולישוק-בלוך: התוכניות עדיין קיימות?

נח ברוש: דרוש לזה עוד סכום כסף גדול.

נח ברוש: ראש העירייה, מר סמי שושן, היה מוכן לעשות כל דבר כדי לקדם את זה.

נח ברוש: מי שיזם את הדבר הזה הוא דווקא החברה הממשלתית לתיירות (חמ"ת) והמועצה המקומית היתה אמורה לגייס חלק מן הסכום דרך הסוכנות.

נח ברוש: לפני הבחירות האחרונות מי שהיתה אז שרת התעשייה, המסחר והתעסוקה החליטה להפנות את הסכום הזה למקום אחר ואז כל הפרויקט נפל על אף שהגיע כבר לשלב של תכנון מתקדם.

נח ברוש: התכנון הראשוני כבר היה ואושר והיה צריך להתקדם לתכנון המפורט ואז זה נעצר.

נח ברוש: אני לא נכנס לסדרי העדיפויות של השרים.

נח ברוש: היינו היום אצל מנהל המחוז של רשות שמורות הטבע והוא רוצה לשנות את מרכז המבקרים בעיר למצפה כוכבים.

נח ברוש: זה רעיון משונה ביותר – מבחינת התאורה זה כאילו לקחת מצפה כוכבים ולשים אותו באמצע תל-אביב.

מל פולישוק-בלוך: בפרט שמרכז המבקרים צריך לשים את הדגש על המכתש.

נח ברוש: הם מחפשים שינוי ייעוד, הם רוצים לעשות משהו אחר במרכז המבקרים שימשוך אנשים.

נח ברוש: אמרתי לו: לא יהיה נכון לשים טלסקופים על הבניין כי זה יהיה צחוק מהעבודה אבל לשים את הטלסקופים איפה שחשבו לעשות את המצפה התיירותי, בחצי הדרך בינינו לבין העיר, זה טוב.

נח ברוש: אם הם רוצים לשנות את הייעוד של המבנה שיעשו שם את מרכז המבקרים האסטרונומי, מרכז למדעי החלל וכדור הארץ, תוך שמירת אתר התצפית במדבר.

מל פולישוק-בלוך: אתם לא רוצים שזה יהיה כאן?

נח ברוש: אם יהיו לנו מבקרים רבים בלילה אי אפשר יהיה לעשות כאן מדע.

נח ברוש: אבל אם במרחק 2 קילומטרים מכאן יהיה מצפה אחר, זה יהיה טוב כי אז לעיר יהיה אינטרס לשמור על האזור מוחשך ולא להתפרע עם שלטי פרסומת מוארים או קזינו באזור מצפה הכוכבים.

נח ברוש: שיקימו את הקזינו בצד השני, באזור בה"ד 1 או באזור בסיס התחמושת כדי שזה לא יפריע לנו.

נח ברוש: כאשר יהיה כאן שלום לא יהיה צורך בבסיס תחמושת.

נח ברוש: (נכנסים לראות את הטלסקופ)

נח ברוש: בחלק הזה, שהוא החלק הכי חשוב של המבנה, נמצא הטלסקופ.

נח ברוש: הרגל הזאת היא רגל מבטון שחודרת 7 מטר אל תוך הסלע והיא נפרדת לחלוטין מהבניין כדי שאם הרצפה תרעד הרעידה לא תועבר לטלסקופ.

נח ברוש: יש כאן עוד כמה דברים, כמו למשל הגליל הזה.

נח ברוש: אנחנו נבהיר מה הוא כאשר נהיה על-יד הטלסקופ.

נח ברוש: פה יש את אחד מתאי הרִיק הגדולים במדינה שיכול להכיל את המראה של הטלסקופ.

נח ברוש: מדי שנתיים אנחנו מנקים את המראה מחדש.

נח ברוש: בתוך התא יש 60 ומשהו חוטי להט, כמו במנורת חוט להט.

נח ברוש: על כל חוט להט שמים סיכה מאלומיניום טהור ומדליקים בבת אחת בכ-70 אמפר.

נח ברוש: החוטים מתלהטים, האלומיניום מתנדף ובין רגע המראה מזכוכית שקופה נראית מראה אמיתית.

נח ברוש: עושים את זה מדי שנתיים.

נח ברוש: הכלי העיקרי שלנו הוא הטלסקופ, שממוקם בתוך הצינור הלבן.

נח ברוש: בבסיס של הצינור הלבן אתם רואים את המראה הראשית שלו, מראה שהקוטר שלה קצת יותר ממטר (1.05 מטר).

נח ברוש: היא עשויה חתיכה אחת של חומר שנקרא סיליקה מותכת, או חול מותך.

נח ברוש: המראה שוקלת בערך 250 קילוגרם.

נח ברוש: רוב המשקל שלה מונח על כרית אוויר שמונחת על תחתית הצינור הראשי.

נח ברוש: מעט מהמשקל נשען על כמה נקודות מגע – בסדר גודל של 10 קילוגרם – שמגדירות את המיקום המדויק של המראה.

נח ברוש: את המיקום המדויק של המראה ניתן למדוד בעזרת חיישנים שנוגעים במראה ואמונים לאתר את המיקום המדויק שלה.

נח ברוש: המראה הזאת היא מראה קעורה.

נח ברוש: האור נכנס אל תוך צינור הטלסקופ בפתח שנמצא בחלק העליון.

נח ברוש: הוא בא מאיזה כוכב שנמצא שם למעלה, מגיע למראה הקעורה הזאת והמראה מרכזת את הקרניים כלפי מעלה.

נח ברוש: הקרניים האלה רוצות להיפגש בפתח של הטלסקופ אבל לפני כן, באזור של החגורה הזאת, הן פוגשות מראה קמורה והיא מחזירה את הקרניים דרך חור שבמראה הראשית למרכז העצבים של הטלסקופ.

נח ברוש: במקום הזה בתחתית הטלסקופ תולים את המכשור המדעי.

נח ברוש: ללא המכשור המדעי הטלסקופ הוא דלי, מכשיר שאוסף אור ושופך אותו לכאן.

נח ברוש: אפשר לשים עינית ולהסתכל וליהנות, אפשר אפילו בלי עינית להסתכל בעין ולראות אבל מדע אי אפשר לעשות כך.

נח ברוש: את העבודה המדעית עושים עם מה שתלוי כאן.

נח ברוש: מה שתלוי כאן עכשיו הוא מצלמת CCD.

נח ברוש: יש למישהו כאן מצלמה דיגיטלית?

נח ברוש: הגלאי בתוך המתקן הזה דומה לגלאי במצלמה דיגיטלית, פרט לכמה דברים.

נח ברוש: קודם כול, הוא מצלם שחור-לבן, הוא לא צבעוני.

נח ברוש: שנית, הרגישות שלו היא בסדר גודל אחד יותר מאשר הרגישות של מצלמה רגילה.

נח ברוש: דבר שלישי, כדי ש"רעש" בתוך המצלמה לא יתבטא בצילומים שלנו, החלק הרגיש לאור מקורר בחנקן נוזלי.

נח ברוש: הוא נמצא בטמפרטורה של בערך מינוס 100 מעלות צלזיוס, טמפרטורה שמיוצבת בדיוק של חצי מעלה, כי אחרת ה"רעש" הזה עולה על הסיגנל שאנחנו רוצים לגלות.

נח ברוש: לכן יש לנו כאן מכל של חנקן נוזלי.

נח ברוש: אנחנו ברי מזל שחברת "מקסימה" החליט להקים בית-חרושת לחנקן נוזלי במצפה רמון, סמוך אלינו.

נח ברוש: אפשר לראות בצילומים, באותן 5 דקות בערך שהצמצם פתוח, דברים שהם בערך מיליון פעם חלשים יותר ממה שהעין מסוגלת לראות.

נח ברוש: בצילום של 5 דקות ניתן לראות פי מיליון יותר מהכוכב הכי חיוור שהעין מסוגלת לראות.

נח ברוש: כל התמונות האסטרונומיות עובדות על העיקרון הזה, לאסוף כמה שיותר אור, אלא אם מצלמים משהו בהיר כמו כוכב לכת.

נח ברוש: למשל כוכב הלכת צדק הוא כל-כך בהיר שאנחנו לא יכולים לצלם אותו כאן, הוא בהיר מדי.

נח ברוש: אני יכול להסביר גם את המנגנון הפיזיקלי של פעולת הגלאי (המצלמה).

נח ברוש: יש מעין "בורות" שמתמלאים באלקטרונים.

נח ברוש: ככל שיותר אלקטרונים נמצאים ב"בור", כך יש יותר קרינה.

נח ברוש: אם מחכים יותר מדי זמן אז הרעש התרמי, גם בקירור של חנקן, יוצר תמונה לא מספיק טובה.

נח ברוש: כדי שהטלסקופ יוכל לצלם 5 דקות, חצי שעה או כמה זמן שירצו הוא צריך לפצות על סיבוב כדור הארץ סביב צירו.

נח ברוש: כדור הארץ מסתובב, לכן הכוכבים נראים זורחים במזרח ושוקעים במערב, על אף שכדור הארץ כמובן מסתובב הפוך.

נח ברוש: הטלסקופ צריך לפצות על התנועה הזאת בעזרת מנגנון שנקרא "עקיבה".

נח ברוש: לכן הטלסקופ הורכב על ציר שפונה כלפי הקוטב הצפוני.

נח ברוש: לטלסקופ יש מנגנון שמסובב אותו בקצב הנכון.

נח ברוש: הקצב "הנכון" הזה הוא לא במאה אחוז נכון כי בזוויות שונות צינור הטלסקופ מתכופף קצת ואז העקיבה לא מושלמת.

נח ברוש: כדי לשפר את העקיבה אנחנו משתמשים במנגנון נוסף המכונה "auto guiding".

נח ברוש: יש לנו מצלמה מיוחדת שמסתכלת דרך הטלסקופ ומצלמת, בעזרת פריסקופ, שדה שמים קטן הסמוך לשדה שהטלסקופ מצלם.

נח ברוש: התמונה נצפית שם הרבה יותר מהר, פעם בכמה שניות.

נח ברוש: אם הצופה ממקד את השדה הקטן בכוכב מספיק בהיר – תוכנת המחשב יודעת לחשב ולעשות את התיקון הקטן של כיוון הטלסקופ.

נח ברוש: התוכנה מזיזה את הטלסקופ כך שהכוכב הבהיר יישאר באותו המקום בתמונה, כך שהעקיבה תהיה שלמה.

נח ברוש: כל המערכות הללו משרתות את הצופה שמעוניין לקבל תצפית אידיאלית.

נח ברוש: נתבונן למשל במה שיפתח ליפקין עושה: הוא מסתכל חצי לילה על אותו הכוכב שהבהירות שלו משתנה וכל כמה דקות מצלם תמונה.

נח ברוש: אחר-כך הוא רואה איך השתנתה הבהירות.

נח ברוש: לכן הוא רוצה שהטלסקופ יעקוב כמו שצריך, שהכוכב לא "יברח" לו משדה הראייה.

נח ברוש: לכן כל הזמן הטלסקופ יעקוב, בעזרת מנגנון העקיבה ומנגנון ה-auto guiding, יסתובב לכיוון הנכון ויחד עם הטלסקופ הכיפה תסתובב כדי לשמור על כיוון הפתח שלה מול הטלסקופ.

נח ברוש: כל הדברים האלה קשורים ביניהם בעזרת תוכנה וכל מיני חיישנים שנבנו כאן.

נח ברוש: כמו למשל גלגל הברזל הקטן הזה שנוגע בכיפה ומציין את המצב של הכיפה.

נח ברוש: זה דבר שאנחנו בנינו כאן, עם סנסור אופטי, וזה עובד.

נח ברוש: אפשר כמובן להוציא חצי מיליון דולר ולהפוך את הטלסקופ הזה לאוטומטי לחלוטין בעזרת חברה שתעשה זאת אבל, כפי שאמרתי, אוטומציה מלאה תעלה בערך חצי מיליון דולר.

נח ברוש: את רוב הדברים שראיתם אנחנו עשינו לבד בעלות נמוכה.

נח ברוש: הפלטפורמה שאנו עומדים עליה עולה באמצעות הבוכנה עם השמן, אותו גליל שראינו למטה.

נח ברוש: זה למעשה מערכת של וסת שמעלה את הפלטפורמה.

נח ברוש: כל דבר זז כאן – הכיפה זזה, הרצפה זזה.

נח ברוש: העבודה מחולקת לכמה חלקים.

נח ברוש: יש חלק תיאורטי, לחשוב איך הכוכבים עובדים מבחינה מדעית, ויש את החלק שבודק את זה במציאות.

נח ברוש: מה שאנחנו עושים כאן זה החלק של בדיקת התיאוריות, לראות עד כמה הן נכונות או לגלות דברים חדשים שהתיאוריה עדיין לא ניבאה.

נח ברוש: כדי לעשות את זה בצורה יעילה צריך תמיד להתקדם כדי שהנושאים שאותם אנחנו בודקים באמת יקדמו את המדע.

נח ברוש: בטורקיה למשל יש היסטוריה של אסטרונומיה, עוד מזמן שלגרמנים היתה השפעה גדולה מאוד על טורקיה.

נח ברוש: הם עבדו על כוכבים משתנים וכולי בשיטות שהתאימו אמנם לאותם הימים, אבל הבעיה היא שהם ממשיכים לעשות את אותן הפעולות גם היום.

נח ברוש: אנחנו שואפים לקדם את עצמנו לחזית המדע.

נח ברוש: תמיד יש לנו בעיות, למשל שהטלסקופ הזה שנבנה ב-1971 הפך עכשיו להיות קטן.

נח ברוש: טלסקופ שקוטרו מטר הוא טלסקופ אוניברסיטאי, של אוניברסיטה בינונית.

נח ברוש: אוניברסיטאות שמכבדות את עצמן, כמו כמה אוניברסיטאות בקליפורניה, שותפות לטלסקופ שקוטרו 10 מטרים.

נח ברוש: שם 3 אוניברסיטאות התאגדו ולכל אחת מהן 30% מהבעלות על שני טלסקופים שקוטרם 10 מטר.

נח ברוש: זה בסדר, ארצות-הברית היא עשירה אבל יש מדינות אחרות שהן הרבה פחות עשירות ובכל זאת החליטו להשקיע במדע.

נח ברוש: הדוגמה הטובה ביותר היא דרום-אפריקה.

נח ברוש: דרום-אפריקה החליטה לבנות טלסקופ שקוטרו 11 מטר והטלסקופ מתחיל לעבוד השנה.

נח ברוש: ההשקה שלו כבר היתה.

נח ברוש: זה לא עולה כל-כך הרבה.

נח ברוש: זה עולה הרבה בשביל דרום-אפריקה, כ-30 מיליון דולר, אבל יש לה שותפים.

נח ברוש: הטלסקופ נמצא ב-Sutherland, כ-400 מייל צפונית לקייפטאון.

נח ברוש: יש להם שותפים בינלאומיים, וגם האמריקאים קנו חלק מהדבר.

נח ברוש: הם מתקדמים ואנחנו לא.

ענת לוי: אמרת ששותפות בין מדינות מאפשרת לעשות את זה גם מרחוק.

ענת לוי: האם זה לא יכול לעזור לנו לפתח דבר כזה?

נח ברוש: הכול אפשר לעשות אם נותנים את התשלום המתאים.

נח ברוש: צריך לשלם עבור רכישת חלק בטלסקופ הזה.

נח ברוש: הפולנים למשל שילמו כך וכך מיליוני דולרים ויש להם חלק בדבר הזה.

נח ברוש: אנחנו התעניינו ועדיין מתעניינים בטלסקופ של 10 מטרים שהולך ונבנה באיים הקנריים, של הספרדים.

נח ברוש: שם כרטיס הכניסה הוא סדר גודל של 5-7 מיליון דולר כתשלום ראשון על מנת להיות שותפים, ועוד סדר גודל של 600,000-800,000 דולר לשנה להפעלה השוטפת.

מל פולישוק-בלוך: כמה עולה לבנות טלסקופ חדש?

נח ברוש: 100 מיליון דולר.

נח ברוש: אנחנו יודעים שאנחנו לא יכולים לבנות טלסקופ חדש, אנחנו מכירים את המגבלות המעשיות.

נח ברוש: סדר גודל של 10% מזמן טלסקופ של 10 מטר הוא מוצדק במצב האסטרונומיה הישראלית העכשווי.

נח ברוש: זה ישמור אותנו בחזית המדע וימשוך אלינו אנשים צעירים שירצו להתקדם ולעשות מחקרים בחזית המדע.

נח ברוש: אם לא נעשה כלום אז אנחנו נלך ונתנוון.

אראלה גולן: האם למידע שעולה כאן יש שימושים בתעשיות כלשהן?

נח ברוש: במידע – לא ממש.

נח ברוש: אנחנו יכולים למשל לצלם את "עמוס 1" ואת "עמוס 2".

נח ברוש: אם התעשייה האווירית תרצה לדעת איך "עמוס" נראה בחלל אנחנו יכולים לעשות את זה.

נח ברוש: בסך הכול השימוש הוא מדעי פרופר.

נח ברוש: דוד פולישוק מחפש אסטרואידים שיפלו לנו על הראש אז יש לזה שימוש אבל מי שיכול לתת את ההצדקה – למשל יש לכם בכנסת את נציב הדורות הבאים, מר שלמה שהם.

נח ברוש: נציב הדורות הבאים צריך לדאוג לדור הבא, למשל שלא יפלו לו אבנים על הראש.

נח ברוש: הוא צריך להיות מליץ היושר שלנו בפני חברי הכנסת, להגיד: הנה, פה נעשית עבודה חשובה.

סמי בן-גיגי: הוא גם היה אצלנו כמה פעמים.

נח ברוש: אני לא ראיתי אותו.

נח ברוש: אני יודע על קיומו.

דוד פולישוק: השבוע התפרסמה בעיתון "הארץ" כתבה על מדד המחקרים שמתפרסמים.

דוד פולישוק: באסטרונומיה ואסטרופיזיקה אנחנו במקום הראשון מבחינת יחס המאמרים והמחקרים למספר התושבים בארץ.

אראלה גולן: שמענו אתמול הרצאה על כלכלה ונאמר לנו שיחס המאמרים והפרסומים במדע בכלל, אם הממוצע הוא 100 אז אנחנו 333, אבל על-פי אותם נתונים במתמטיקה ובשאר הדברים במדעים אנחנו במקום נמוך.

אראלה גולן: אנחנו הכי גבוהים בעולם במספר הפרסומים המדעיים, מפרסמים בערך פי שלוש יותר מהממוצע, אבל בשאר הדברים אנחנו הולכים אחורה.

דוד פולישוק: כאן את רואה מה המצב באמת.

דוד פולישוק: המאמרים זה מה שהמדענים חקרו וכתבו עכשיו אבל את צריכה להסתכל גם על הדורות הבאים, מה יקרה בהמשך.

דוד פולישוק: התשתית שלנו מיושנת, זה טלסקופ בקוטר של מטר אחד, והתשתית היא הבסיס למה שיקרה אחר-כך.

דוד פולישוק: התפקיד של ועדת המדע והטכנולוגיה ושל ועדת החינוך והתרבות הוא לקדם את התשתיות, לקדם את הוראת המתמטיקה כדי שיוכלו אחר-כך להמשיך לפעול.

מל פולישוק-בלוך: ברפואה קלינית היה כתוב שאנחנו במקום 22 בעולם.

דוד פולישוק: זה דוגמה, חייבים להשקיע יותר בבסיס.

יהודית גידלי: בקיצור, אנחנו מאבדים את מקומנו.

דוד פולישוק: לא מאבדים, אבל צריך לשמר.

נח ברוש: כדי לבנות טלסקופ חדש צריך 100 מיליון דולר.

נח ברוש: אם ישקיעו 5 מיליון דולר – זה טוב מאוד.

נח ברוש: מצב האסטרופיזיקה בישראל נסקר על-ידי ועדה בין-לאומית.

נח ברוש: האקדמיה למדעים הזמינה מומחים גדולים מאוד מהעולם שבדקו קודם כול כל מיני מסמכים, אחר-כך שאלו שאלות, אחר-כך באו לארץ ועברו מאוניברסיטה לאוניברסיטה, אחר-כך כתבו דוח.

נח ברוש: הדוח הזה הוא דוח של האקדמיה למדעים, לי אין שום חלק בו.

נח ברוש: כתוב שם שחור על גבי לבן שמבחינת המצב שלנו בתל"ג לנפש למשל אנחנו משתווים למדינות אירופה אבל מבחינת ההשקעה באסטרונומיה אנחנו משקיעים הרבה פחות מאשר מדינות אירופה.

מל פולישוק-בלוך: התוצר הלאומי הגולמי לנפש אצלנו הוא 16,000, ירדנו מ-17,000 ל-16,000.

מל פולישוק-בלוך: באירופה הוא 25,000.

נח ברוש: כשהדוח נכתב לפני 4 שנים אנחנו היינו בערך כמו הולנד.

מל פולישוק-בלוך: הם עלו ואנחנו ירדנו.

מל פולישוק-בלוך: אבל נכון שמספר המחקרים שאנחנו מוציאים הוא גבוה מאוד.

דוד פולישוק: לשאלה על מידת היישומיות של המדע בכלל ושל המחקר באסטרונומיה – לפעמים זה לא דבר שאת יכולה להצביע עליו בו ברגע, למשל שאת הולכת לעשות את זה כדי לרפא אנשים מסרטן.

דוד פולישוק: פעמים רבות את לא יכולה לחזות את התוצאות.

דוד פולישוק: כשטיכו ברהה ויוהנס קפלר ערכו תצפיות במאה ה-16 וה-17, הם לא ידעו שלאחר מותם יבוא ניוטון וישתמש ברשומות שלהם כדי להגות את חוקי המכניקה, שהיום אנו משתמשים בהם בלי סוף.

דוד פולישוק: מהידע באסטרונומיה למדנו עוד דברים רבים שאינם קשורים אך ורק לאסטרונומיה, כמו תרמודינמיקה וריאקציות גרעיניות ופיסיקה של חלקיקים וכל מיני דברים שיכולים למשל לייצר אנרגיה.

דוד פולישוק: אז את אף פעם לא יכולה לדעת מה יתגלה מחר מהמדע שאת מבצעת היום.

דוד פולישוק: תוכנית "אפולו" היא עוד דוגמה מצוינת: רצינו להגיע ולחקור את הירח והרווחנו מהביקור הזה שבבי מחשב, שכל המחשבים היום, ולא רק אלו של המדענים, עובדים איתם.

דוד פולישוק: האנושות התקדמה בצעדי ענק הודות למחקר באסטרונומיה ובאסטרופיזיקה.

נח ברוש: יש לנו כמה בעיות.

נח ברוש: קודם כל, רוב הציוד שאנחנו משתמשים בו הוא לא ציוד שאפשר ללכת לחנות המכולת הקרובה ולקנות.

נח ברוש: למה?

נח ברוש: משום שכאשר אנחנו דוחפים את גבולות המדע קדימה אנחנו דורשים את הדברים הכי רגישים, הכי טובים, הכי גדולים.

נח ברוש: במדע כל הדברים הם הכי-הכי כי רוצים להגיע לגבולות המדע.

נח ברוש: לכן אם אנחנו רוצים מצלמה רגישה מאוד אנחנו לא הולכים ל"קאנון" או ל"ניקון" וקונים מצלמה שמייצרים 1,000 כמוה אלא אנחנו הולכים לחברה שמייצרת 2-3 כאלה וכל אחת מהן עולה 50,000 דולר, 100,000 דולר.

נח ברוש: המצלמה הזאת – ה-CCD הקטן – עולה כ-50,000 דולר.

נח ברוש: למטה יש אחת גדולה יותר, שדוד פולישוק עובד עליה, שעולה יותר מ-100,000 דולר.

נח ברוש: הדבר הזה שהוספנו בשנים האחרונות משפר את היעילות של הטלסקופ ונותן לנו אפשרות לצלם שדות רחבים הרבה יותר – פי 16 משטח השדה שצילמנו עם המצלמה הישנה.

נח ברוש: קל להבהיר זאת בעזרת הירח: היום אנו מסוגלים לצלם את כל הירח ואף הרבה יותר בצילום אחד בעוד שעם המצלמה הישנה היינו יכולים לצלם רק חתיכה קטנה מהירח.

נח ברוש: המכשיר שמחובר בין הטלסקופ למצלמה נקרא "מעלה" משום שהוא מאפשר לנו לראות אזור בשמים שרוחבו למעלה ממעלה אחת.

נח ברוש: המכשיר הזה מכיל בתוכו 14 עדשות.

נח ברוש: כדי לבנות אותו נדרשנו להשקעה של יותר מרבע מיליון דולר.

נח ברוש: זה נבנה במיוחד, אחד כזה יש בעולם והוא כאן.

נח ברוש: כל מכשיר כזה הוא יקר מאוד אבל זה מאפשר לנו להישאר עדיין בחזית המדע לעוד שנתיים.

נח ברוש: מה שאנחנו הולכים לעשות איתו כאן הוא לחפש גופים בחלל שמשתנים, כמו למשל האסטרואידים בעבודה של דוד פולישוק ועוד דברים רבים אחרים.

מל פולישוק-בלוך: עבודה כזאת עושים בוודאי בעוד מדינות בעולם.

נח ברוש: בעוד 4 מדינות בעולם.

מל פולישוק-בלוך: יש קשר ביניהן?

נח ברוש: יש תחרות ביניהן בעניין הזה.

נילי מעין: - - -

נח ברוש: יפתח ליפקין מתעניין בסוג של כוכבים כפולים.

נח ברוש: הוא מתעניין בתהליכים פיסיקליים מורכבים, הגורמים לחומר מכוכב אחד להיבלע אל תוך כוכב שני, המכונה "ננס לבן".

נח ברוש: החומר הנבלע נע בתנועה ספירלית, וכאשר הוא נכנס אל הננס הלבן נפלטת אנרגיה רבה.

נח ברוש: מלבד התיאור הפשוט הזה מתרחשים שם תהליכים מהותיים מאוד שיכולים ללמד אותנו רבות גם על תופעות אחרות המתרחשות בחלל.

יפתח ליפקין: יש עשרות מקומות בעולם שעובדים על הנושא הזה.

ענת לוי: אם יש לכם מכשור שאין במקומות אחרים בעולם, האם משרד המדע או האקדמיה למדעים יכולים למכור את זכויות השימוש בו או למכור ידע?

נח ברוש: אפשר למכור זמן תצפית – אבל אז יישאר לנו פחות.

נח ברוש: למה אנחנו עדיין ממשיכים להיות תחרותיים?

נח ברוש: כי אנחנו מסוגלים לתת הרבה זמן תצפית לפרויקטים לאומיים.

נח ברוש: עבור הפרויקט שמחפש גופים שמשתנים – בבהירות שלהם, במיקום שלהם ועוד – אנחנו מקציבים כ-40% מזמן הטלסקופ.

נח ברוש: בינתיים הכול בסדר אבל בתקופה הבאה הפרויקט יצטרך 70% מזמן הטלסקופ.

נח ברוש: לא נשאר הרבה לדברים אחרים, ויש עוד פרויקטים שאי אפשר לוותר עליהם.

נח ברוש: למשל, את הפרויקט של יפתח ליפקין אי אפשר לעשות עם המכשיר הזה, הוא צריך לעבוד עם המצלמה הישנה.

נח ברוש: אם אנחנו ניקח את 30% הזמן שנשאר ונמכור אותו אז יפתח ליפקין ישאר ללא דוקטורט – ואת זה אנחנו לא רוצים כמובן.

מל פולישוק-בלוך: זה הטלסקופ היחיד בארץ?

נח ברוש: זה הטלסקופ המחקרי היחיד בארץ.

נח ברוש: יש עוד טלסקופים שמשמשים לדברים אחרים.

ישראל זיידרמן: כל הענף בעצם בנוי על חומרה אחת יקרה, זה הכול.

נח ברוש: נכון, אבל אותו הדבר מתקיים גם בפיסיקת חלקיקים שזקוקים למאיצי חלקיקים.

נח ברוש: יש מאיצי חלקיקים שעולים הון תועפות.

נח ברוש: יש בארץ מאיץ חלקיקים אחד שקוראים לו "פלטרון" במכון וייצמן.

יהודית גידלי: מי משתמש בו?

נח ברוש: משתמשים בו האנשים של נחל שורק שרוצים לבדוק את השפעת הקרינה על מרכיבים אלקטרוניים.

מל פולישוק-בלוך: יש בהדסה מאיץ חלקיקים קטן וגם ביבנה יש מאיץ חלקיקים קטן.

נח ברוש: יש מאיץ חלקיקים שנבנה עכשיו בירדן.

נח ברוש: הוא יהיה אזורי ואנחנו נוכל להשתמש בו.

נח ברוש: טוב, אנחנו נצא למרפסת ונסתכל קצת על הכוכבים.

נח ברוש: היום אין על הטלסקופ שום דבר שאפשר לשים עליו את העין, הכול אלקטרוני, הכול מגיע למסכים.

יהודית גידלי: לפני 10 שנים אנחנו התבוננו בטלסקופ בעין וראינו צביר כוכבים, אני לא אשכח את זה.

נח ברוש: כשאני עשיתי את המסטר שלי כל האלקטרוניקה הזאת לא היתה קיימת ואני הייתי מבלה כאן הרבה לילות ליד העינית כדי לשמור את הטלסקופ במקום הנכון.

נח ברוש: הייתי מצלם ספקטרום על לוחות זכוכית והייתי מפתח אותם למטה.

נח ברוש: יש איזה טכניקה שרק האסטרונומים הזקנים יודעים.

נח ברוש: לכל לוח זכוכית שכזה יש אמולסיה רק בצד אחד.

נח ברוש: בחושך איך אתה יודע מה הצד של האמולסיה שצריך להיות כלפי השמים?

נח ברוש: מצאנו לזה פתרון: מרטיבים ברוק את שתי האצבעות, נוגעים בפינה של הפלטה ואיפה שזה נדבק שם האמולסיה.

נח ברוש: אני יודע את זה, הזקנים יודעים את זה אבל הצעירים כבר לא מכירים את הטכניקות האלה – משום שהטכנולוגיה התפתחה כבר וזה ידע לא רלוונטי.

מל פולישוק-בלוך: אם אנחנו נשתתף באותו טלסקופ שנבנה באיים הקנריים אז השימוש בטלסקופ במצפה רמון יילך ויפחת?

נח ברוש: התפקוד שלו יהיה ללמד את הסטודנטים את העקרונות הבסיסיים כדי לא לבזבז לנו זמן על הטלסקופ של 10 מטר.

נח ברוש: אני מאמין, אבל לא כל הקהילה שותפה לזה, שאם אנחנו נשתמש בתעשיית ההיי-טק כדי לבנות מצלמה מתוחכמת מאוד לטלסקופ של 10 המטרים נוכל לראות שהכול עובד ואז לתת את המצלמה הזאת במקום 5 מיליון דולר כ"כרטיס כניסה".

נח ברוש: בשביל זה צריך ללכת לחברת "אל-אופ", לשלם לה כסף ולבקש ממנה לבנות לנו מצלמה שהיא עבודת מחשבת, שלאף אחד אין, ואז אנחנו נבוא עם "כרטיס כניסה" קצת יותר מכובד מאשר לשים כסף על השולחן.

נח ברוש: זוהי הצעתי.

נח ברוש: אבל אנחנו חיים בחברה דמוקרטית גם בקהילה המדעית, והאנשים האחרים לא יצאו מגדרם.

נח ברוש: קודם כל צריך להעביר את הרעיון הזה דרך העמיתים שלי ורק אחר-כך צריך להציע את זה למשל למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

מל פולישוק-בלוך: חבר הכנסת אילן שלגי, שר המדע החדש, שהיה צריך להיות אתנו כאן היום, אמר לי שבעוד שבועיים הוא מתכוון להיות כאן.

מל פולישוק-בלוך: אולי תוכלו להציג לו רשימת תוכניות.

נח ברוש: עוד פרויקט שאנחנו מנהלים הוא TAUVEX - טלסקופ החלל הישראלי.

נח ברוש: זאת מערכת של 3 טלסקופים בגודל של מזוודה, שנבנו על-ידי חברת "אל-אופ" בשביל אוניברסיטת תל-אביב כדי לצלם תמונות אולטרה סגול מהחלל.

נח ברוש: הוא היה אמור לעלות על לווין רוסי, לווין בין-לאומי שרוסיה אמורה היתה לבנות.

נח ברוש: המאמץ הזה התקבל, אנחנו בנינו הכול אבל הרוסים לא בנו את הלווין.

נח ברוש: בדיונים עם סוכנות החלל אושר לנו למצוא שותף אחר שייקח אותנו למעלה.

נח ברוש: אנחנו מצאנו את ההודים טובים לעניין הזה, היה משא ומתן ובסוף נחתם הסכם ברמת שרי מדע, אם אני לא טועה, על תוספת למסמך ההבנות בין סוכנות החלל שלנו לבין סוכנות החלל שלהם.

נח ברוש: הפרויקט הזה קם וקיים, ותוספת תקציב לפרויקט אושרה בוועדת הכספים של הכנסת.

נח ברוש: עכשיו אנחנו עובדים במלוא המרץ כדי לשגר אותו לחלל תוך שנה וחצי.

נח ברוש: זאת משימה של לפחות 3 שנים בחלל.

נח ברוש: כיוון שניתן הרבה כסף לפרויקט הזה אני לא מרגיש שאני יכול ללכת לשר המדע ולהגיד לו: עכשיו תשקיע עוד כסף בדברים אחרים.

נח ברוש: כבר הדביקו לי תווית של האיש שלוקח תקציבי מדע רבים.

נח ברוש: אני חושב שכיוון שרוב הכסף הלך לתעשייה הישראלית אז הוא הוצא למטרה טובה, מה גם שבשלב הראשון היתה בעיה של תחום החלל, שהגיע להישגים גדולים מאוד אך עמד להתפרק.

נח ברוש: היה צריך משהו שיחזיק את הצוות הזה ביחד כדי לשמר את בסיס הידע הזה.

נח ברוש: TAUVEX הוצג בזמן הנכון כדי למלא את החסר.

נח ברוש: זה היה אחד הנימוקים ששכנעו את ועדת הכספים.

מל פולישוק-בלוך: יש כסף מועט בקופה.

מל פולישוק-בלוך: משרד המדע – במיוחד תחת השר הקודם – שם דגש רב על החלל, הוא התלהב מהעניין.

מל פולישוק-בלוך: אני לא רואה שום סיבה שלא ימשיכו בזה.

מל פולישוק-בלוך: אם אתם לא תלחצו זה לא יהיה.

מל פולישוק-בלוך: יש לכם מה להציע כאן, יש לכם חוקרים צעירים, יש לכם הוכחה – כפי שקראנו בעיתון – שהאסטרופיזיקה בישראל היא מהמובילים בעולם.

מל פולישוק-בלוך: צריכים לשמר את זה ואפילו לקדם את זה.

מל פולישוק-בלוך: לכן אתם צריכים ללחוץ.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו מצידנו נכתוב איזה מכתבים שאתם רוצים ונלחץ על מי שאתם רוצים.

מל פולישוק-בלוך: אני מקוה שלא יאשימו אותנו בניגוד עניינים אבל נעביר את זה ליושבת-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה הנכנסת שתמשיך את הפעילות.

מל פולישוק-בלוך: אבל אני אומרת לכם, אתם צריכים ללחוץ כל הזמן ואני בטוחה שזה יעזור.

מל פולישוק-בלוך: חבל שכל מה שיש כאן יילך לאיבוד.

ישראל זיידרמן: צריך שתהיה מודעות של המדינה ושל הממשלה.

נח ברוש: יש המון עניין בחלל, באסטרופיזיקה, באסטרונומיה.

יפתח ליפקין: היית עדה בעצמך להצלחה האדירה של היום הפתוח שעשינו באוניברסיטת תל-אביב.

ענת לוי: למה לא לקחת את כל ועדת המדע והטכנולוגיה לאותו יום פתוח "מעבר נוגה"?

מל פולישוק-בלוך: זה היה אירוע מדהים, עם ארגון מצוין בזכות יפתח ליפקין וחבריו, בהשתתפות 3,500 אנשים שבאו לאוניברסיטת תל-אביב, שחלק גדול מהם השתתף בהרצאות, כש-16,000 אנשים נכנסו לאתר האינטרנט שלכם.

מל פולישוק-בלוך: מה שמדהים ויפה בעניין הזה, שזה משהו שמחבר את כל שכבות האוכלוסייה, מכל המינים הצורות והסוגים ומכל הגילאים.

מל פולישוק-בלוך: אפשר היה לראות באולם ילדים קטנים תלמידי בית-ספר ואנשים קשישים וכולם התחברו לאותו דבר.

מל פולישוק-בלוך: זה מדהים, כל אחד מתחבר ברמה שלו וביכולת שלו, זה הדבר הכי נפלא שיכול להיות.

מל פולישוק-בלוך: לכן יש לזה ערך נוסף מעבר לערך המדעי.

מל פולישוק-בלוך: כל האירוע היה כמעט בלי שום פרסום.

2273: אם היה פרסום אז אפילו יותר אנשים היו משתתפים בו.

נח ברוש: חששנו שיבואו יותר מדי אנשים.

יפתח ליפקין: המקום יכול היה לקלוט לכל היותר 2,000 אנשים.

מל פולישוק-בלוך: צריך ללמוד מזה דבר נוסף, שעם חזון ואמונה ועם המון רצון אפשר להביא גם 3,500 אנשים.

מל פולישוק-בלוך: צריך להאמין במה שאתם עושים.

מל פולישוק-בלוך: אם אתם מאמינים בדבר הזה ותצליחו להלהיב את מי שידו על התקציבים אז יהיה לכם, יהיה לכולנו.

מל פולישוק-בלוך: זה מה שצריך לעשות.

מל פולישוק-בלוך: (עוברים למרפסת לצפות בכוכבים ובצד האפל של הירח בטלסקופ קטן)

מל פולישוק-בלוך: תודה רבה.