ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 406, 2005-05-18 09:30

אמנון כהן: אני פותח את הדיון בנושא הצעת חוק התקנים (תיקון מס' 6)(החמרת הענישה), התשס"ב-2002.

אמנון כהן: הוועדה קיימה דיון וחל גם דין רציפות.

אמנון כהן: בדיון האחרון שהיה כאן ב-1.7.2003, נאמר בסיכום שהמשרד צריך להיערך ולהביא תיקונים.

אמנון כהן: הכדור היה אצלכם, אבל למה שנתיים?

אמנון כהן: קצת תמוה, רוצים לקדם משהו חשוב וזה לוקח שנתיים?

אמנון כהן: מי מסביר?

מיכאל אטלן: התבקשתי לתת כמה מילות רקע: כיוון שאנחנו מדברים על חוק התקנים ועל דברים מהותיים שקשורים לתיקון.

מיכאל אטלן: מהו תקן?

מיכאל אטלן: תקן זה סט של כללים, של מפרטים טכניים שמאושרים על ידי מכון התקנים והם מאושרים על פי כללים.

מיכאל אטלן: החוק אומר שתקן, ככלל, יותאם לתקינה הבינלאומית והכל נעשה תחת הגג של ארגון התקינה הבינלאומי, ISO, שבעולם המושגים שלו מגדיר תקן כדבר שהוא לא רק מאושר על ידי גופי תקינה המאושרים ומוכרים על ידו ותחת חסותו אלא גם של מושגים תוך מהלכים שהם שקופים לחלוטין ובקונצנזוס ובוועדות ציבוריות שמשתפות את כל בעלי העניין באותו תקן.

מיכאל אטלן: בעלי העניין באופן טיפוסי הם נציגי העוסקים הרלוונטיים, נציגי התעשייה הרלוונטית לאותו מוצר, נציגי ארגוני הצרכנים, ארגון העובדים, ארגוני מעסיקים, לשכות מסחר, יבואנים.

מיכאל אטלן: בנוסף למומחים, למהנדסים של מכון התקנים שיושבים באותן ועדות.

מיכאל אטלן: כל אלה יושבים בתהליך ארוך ובסופו של דבר, מתקבץ תקן בקונצנזוס.

מיכאל אטלן: הערת אגב, בישראל התברכנו בזה שמנכ"ל מכון התקנים הישראלים, זיוה פתיר, היא גם סגן נשיא ISO.

מיכאל אטלן: אז בכלל, הקשר בין התקינה הבינלאומית לישראלית הוא מובהק.

מיכאל אטלן: אבחנה מאוד בסיסית בחוק ובעולם התקינה, שחיונית להבנת המאטריה בכלל ולהבנת התיקון שלנו בפרט היא בין תקן רגיל, תקן ישראלי לבין תקן רשמי, שהיא אבחנה בין תקינה וולונטרית במהותה לבין תקינה מחייבת במהותה.

מיכאל אטלן: תקן רגיל הוא אותו תקן שהגדרתי קודם.

מיכאל אטלן: תקן רשמי הוא תקן שהרגולטור נכנס ומתערב, בוחן אותו, ומכריז עליו בהליך שקבוע בחוק, לאחר התייעצויות שמוכתבות מהחוק, כעל תקן שהוא רשמי ומחייב.

מיכאל אטלן: המשמעות של ההכרזה הזאת היא הפיכת כל הדבר שהיה חי בעולם הוולונטרי לדבר שהופך להיות נורמה מחייבת.

מיכאל אטלן: אני רוצה לתת המחשה לדואליות של פעילות התקינה, משום שהמכון מעורב בשני ההיבטים שלו והחוק מטפל בשני ההיבטים שלו, אבל שהתיקון לחוק על החמרת הענישה והפיקוח מטפל בעיקר בהיבט הרגולטיבי, המחייב הרשמי.

מיכאל אטלן: בא לקוח של המכון ומבקש ממנו בשביל לייצר טובין מסויימים או תהליך עבודה מסויים הנחיה מקצועית איך לעשות את זה נכון.

מיכאל אטלן: אז הוא מבקש שיפתחו לו תקן.

מיכאל אטלן: אז בא מכון התקנים, שהחוק נותן לו את הבלעדיות ביצירת תקנים ומייצר תקן.

אמנון כהן: הוא גם מוכן לשלם את זה.

מיכאל אטלן: נכון.

מיכאל אטלן: הנה דוגמא לתקן של מכון זרנוקים למקלח יד.

מיכאל אטלן: הוא מפתח את הדבר.

מיכאל אטלן: זה כתוב באנגלית כי הוא אימץ תקן בינלאומי וזה סט של כללים מאוד טכניים שאחר כך, אותו לקוח או יצרן לוקח על עצמו לעמוד בדרישות שלו.

מיכאל אטלן: אחרים גם לוקחים על עצמם אם הם רוצים.

מיכאל אטלן: בחלק מן המקרים, לא כל התקנים הם לצורך קבלת תעודה שאני עומד בתקן ונפנוף בתעודה אבל מוכנים לשלם בחלק מן המקרים בשביל לקבל תעודה של עמידה בתקן, תעודה שניתנת על ידי מעבדה מאושרת לפי הוראות החוק, מכון או מעבדה מאושרת מכוח החוק ומעבדות מאושרות אחרות יכולות להיות מכוח החלטה של הרגולטור בתנאים מסוימים, אבל מוכנים בשוק לשלם על זה כי זה נותן משהו.

מיכאל אטלן: זה נותן מוניטין, שקט נפשי.

מיכאל אטלן: לפעמים זה בדרישות של בעלי עניין.

מיכאל אטלן: לפעמים חברת ביטוח יכולה לדרוש את זה.

מיכאל אטלן: זה מתקיים בשוק, השוק עושה את זה.

מיכאל אטלן: אגב, ISO מונע בעיקר מהעוסקים.

מיכאל אטלן: והנה, פתאום בא הרגולטור ולוקח דבר שהוא וולונטרי ומכריז עליו, בגלל החיוניות שלו, כדבר רשמי ומחייב.

מיכאל אטלן: את זה הוא יכול לעשות על פי החוק רק משלוש עילות, וזה תיקון מספר 5 אם אני לא טועה, שצמצם את האפשרות לקחת מנוע וולונטרי ולהפוך אותו לנורמה מחייבת משלוש עילות: בטיחות, בריאות ואיכות הסביבה.

מיכאל אטלן: זה אומר, למשל, שהרגולטור היום, השר, כבר לא יכול להכריז רשמיות על תקנים שיכול לפתח מכון התקנים בתחום חשוב כמו איכות המוצר.

מיכאל אטלן: איכות המוצר לבדו לא יספיק, זה צריך להיות סכנה לתביעה בבטיחות, בבריאות ובאיכות הסביבה.

מיכאל אטלן: מכאן גם חשיבות להעלות את החומרה, כי הנושאים שהופכים להיות נושאים של תקינה רשמית הם נושאים שמטבעם מגינים על אינטרס חיוני של הציבור, יותר מאשר בעבר.

מיכאל אטלן: המשמעות של הפיכת תקן, והנה דוגמא של תקן רשמי, אריחי קרמיקה לחיפוי קירות וריצוף.

מיכאל אטלן: אתה רואה אותו מתורגם, כי הוא הופך להיות נורמה ישראלית מחייבת, אתה רואה אותו באותה מתכונת בסדרה של כללים מאוד טכניים שאומרים איך לנהוג באותם אריחי קרמיקה, אבל המשמעות של הפיכת התקן לתקן רשמי היא שאי עמידה בדרישות התקן לפי דרישות היצרן, הופך להיות עבירה פלילית.

מיכאל אטלן: משמעות נוספת היא לא מכוח החוק הזה אלא מכוח צו יבוא חופשי שהוא צו מכוח פקודת הייצוא והייבוא שמסדיר את העניין של אופן הבדיקות בדבר עמידה בדרישות תקן ביבוא.

מיכאל אטלן: פה אני פותח סוגריים: משטר הבדיקות שנהוג מכוח צו יבוא חופשי, בעצם כל יבוא של טובין שיש עליהם תקן רשמי, היבואן צריך להמציא אישור ממשרד התקנים כדי לשחררו.

מיכאל אטלן: על זה השוק מתרעם, זה כבד, זה בירוקרטיה, זה עלויות של בדיקה וגם עלויות של אחסון וכולי.

מיכאל אטלן: על כך הוקמה וועדה בראשות פרופסור סיני דויטש, שבחנה את הנושא לעומק ובסופו של דבר, הממשלה אימצה את החלטותיה והמלצותיה בתחום העיקרי והוא:

מיכאל אטלן: מצד אחד לעשות הקלות בבדיקות ביבוא על ידי יצירת קטגוריות שונות של טובין.

מיכאל אטלן: בגדול – קטגוריות של טובין שימשיכו בדיקות עומק ולעומת זאת, קטגוריה אחרת של טובין שבהן תהיה רק בדיקה של מסמכים או תצהירים של יבואן או בדיקות של יבואן אחר.

אמנון כהן: איך ידעו במה להשתמש?

מיכאל אטלן: קבעו והמשרד ערוך לזה ותכף אחזור לזה, כולם יודעים איזה טובין נמצאים באיזו קטגוריה ומה המסלול שצריך לעשות בשביל לשחרר טובין בכל קטגוריה.

אמנון כהן: איך יודעים שבמכולה נמצא איקס ובפועל שם יש משהו אחר?

מיכאל אטלן: זה עניין של איך הבקרה של המכס עובדת.

מיכאל אטלן: איך הוא יודע שמה שמוצהר שם זה מוצר איקס, שצריך לעמוד בדרישות התקן.

אמנון כהן: אני לא שואל סתם, כי מניסיוננו יש בעיות שתפסו ולכן אני רוצה לקדם את זה מהר, שלא יהיה כדאי להיכנס לזה.

מיכאל אטלן: תכף אני אמחיש למה זה חשוב.

מיכאל אטלן: זה חיוני.

אמנון כהן: האכיפה חשובה לי.

מיכאל אטלן: אני מיד מגיע לזה, אבל צריך להבין שההחמרה לא רק בענישה אלא באמצעי הבקרה והאכיפה זה צד שני של מטבע של ליברליזציה דווקא.

מיכאל אטלן: ההמלצה של הקלות בבדיקות ביבוא יוצר יותר סיכון שיסתובבו בשוק מוצרים שדלפו, שלא עומדים בדרישות התקן ואז, זה באמת זה אומר שצריך להקנות יותר כלים למי שניצל לרעה את האמון שנותנים לו.

מיכאל אטלן: עוד לא הזכרתי את הקטגוריה של המסלול הירוק, כמו שאתה חוזר משדה התעופה עם כל המתנות לשכנים ואתה מחליט שאתה הולך למסלול האדם או הירוק ולא מכריז עליהם.

מיכאל אטלן: אם אתה בוחר ללכת למסלול הירוק, נתנו בך אמון, אבל אז התמורה היא שאם אתה מפר את האמון אז "עולים" עליך יותר חזק.

מיכאל אטלן: תהיה גם קטגוריה של מוצרים כאלה.

מיכאל אטלן: הממשלה החליטה לאמץ את ההמלצות האלה.

מיכאל אטלן: ההמלצות הן על שני הצדדים.

מיכאל אטלן: ליברליזציה – כן ובלבד, שיש החמרה בכלי הבקרה, הפיקוח, האכיפה והענישה מצד שני.

מיכאל אטלן: הא בהא טליה.

מיכאל אטלן: בהחלטת הממשלה האחרונה זה חודד.

מיכאל אטלן: אם בעבר, בנוסח של הצעת החוק הכותרת היתה החמרה בענישה, אז בנוסח האחרון של החלטת הממשלה מאפריל 2004, מדובר שם בהגברת הפיקוח, הבקרה, האכיפה והחמרת הענישה, כל זה כאיזון לליברליזציה ולהקלות בבדיקות.

אמנון כהן: זה לא מה שיש לי.

מיכאל אטלן: הכותרת בחוק זה החמרה בענישה והתפיסה היא של הגברת מערכי פיקוח הבקרה ולכן גם התעכבנו.

מיכאל אטלן: בעצם, לקחנו את ההצעה שהיתה לפני שנה וחצי והוספנו סמכויות מינהליות נוספות שלא היו, שהן תוספות ולא החמרה בעונשים.

מיכאל אטלן: הן תוספות של כלים להתמודד עם אותם אלה שנצלו את האמון שניתן בהם.

אתי בנדלר: איפה יבוא לידי ביטוי דווקא הצד של ההקלות?

מיכאל אטלן: בצו יבוא חופשי, ברפורמה שיוצאת לדרך, בתנאי שהחוק עובר.

מיכאל אטלן: זו מילה נוספת שאני רוצה להגיד בעניין הזה: אחרי שהממשלה אימצה את ההחלטות, וגם שם היה עיכוב כי לעשות את המיון הזה לא היתה עבודה פשוטה ולעשות את ההיערכות מול מכון התקנים שצריך לשנות את דפוסי העבודה שלו ואת הנוהל המרכזי שלו בעניין הזה, עד שבסופו של דבר הצלחנו להגיע למצב שבו אנחנו ערוכים ב-1.7.

מיכאל אטלן: המנכ"ל התחייב בפני איגוד לשכות המסחר ובפני כל השוק.

אמנון כהן: בלי להתייעץ אתנו?

מיכאל אטלן: בתנאי, זה יותר מאשר בלי להתייעץ.

מיכאל אטלן: ההחלטה הזאת ידועה לכולם שהיא מותנית בזה שעובר החוק.

מיכאל אטלן: ולכן, בעצם עכשיו הרפורמה שממתינים לה שבויה בידי החוק מההיגיון הפשוט: ליברליזציה מול - -

אמנון כהן: אחרי שאני מעביר את זה, הרפורמה תאושר אחרי שנתיים?

מיכאל אטלן: לא, ב-1 ליוני.

מיכאל אטלן: התיקון בצו יבוא חופשי שהיה צריך לעשות אותו בשביל להתאי לרפורמה זה שינוי בהגדרה מה זה רישוי מכון התקנים וזה כבר פורסם ברשומות ונעשה.

מיכאל אטלן: הכל ערוך ומוכן, גם הצד המינהלי, גם הצד המשפטי לצאת לדרך, בלבד שהוועדה מאשרת את הנוסח.

מיכאל אטלן: מה כן תמצאו בנוסח?

מיכאל אטלן: בנוסח יש 3 סוגים ואני רוצה להודות ליועצת המשפטית של הוועדה, שמצאה זמן לשבת ולבדוק את הנוסח יחד אתנו.

מיכאל אטלן: היתה לה הערה אחת שתכף תבוא לידי ביטוי.

מיכאל אטלן: אותו דבר גם לחברים בממשלה, בעיקר במשרד המשפטים, עורכת דין רונית טלמור ועורך דין רביב.

מיכאל אטלן: מה תמצאו בתיקון?

מיכאל אטלן: אתם תמצאו 3 סוגים של שינויים - -

לאה ורון: לפני כן, בא תאמר 3,4 משפטים לגבי הרפורמה והליברליזציה שעליה דיברת.

לאה ורון: מה היא בדיוק הולכת לעשות?

לאה ורון: הזכרת קודם שנשמעו טענות בעיקר של יבואנים על מכון התקנים ועל הבירוקרטיה שהוא גרם להם.

לאה ורון: מה בדיוק היו המלצות הוועדה?

מיכאל אטלן: בגדול, נוצרו 4 קטגוריות של טובין, שהם מפורסמים ואפשר יהיה לראות אותם באתר של המשרד.

מיכאל אטלן: אפשר להמציא אותם לכל דורש.

מיכאל אטלן: טובין שיש עליהם תקן רשמי.

מיכאל אטלן: קטגוריה של טובין שלא תהיה בדיקה בכלל, אני נותן דוגמה: טובין שמיועדים לתעשייה במפעלים.

מיכאל אטלן: כלל לא יהיו בדיקות.

מיכאל אטלן: קטגוריה שניה זה בקצה ההפוך - בדיקות כמו היום.

מיכאל אטלן: זה לפי רמות סיכון.

מיכאל אטלן: בין לבין יש שתי קטגוריות, שהבדיקות יהיו לפי תצהירים ומסמכים.

מיכאל אטלן: לכל מוצר בקטגוריה כזאת יהיה תיק מוצר של היבואן והיצרן, יהיה טופס בקשה למכון.

מיכאל אטלן: יש נוהל שהעברנו לעיון לשותפים שלנו שהם לשכות המסחר והגופים המיוצגים פה.

מיכאל אטלן: מה תמצאו בתיקון?

מיכאל אטלן: 3 סוגים: סוג אחד זה שינוי טכני, שנובע משינוי תפיסה של מודרניזציה של חקיקה בכלל.

מיכאל אטלן: זה שינוי של המתכונת של סעיף העונשין.

מיכאל אטלן: אם בחוקים הישנים סעיפי העונשין היו מוגדרים במונחים של העובר על סעיף 9 למשל, דינו כך וכך, אז היום מבקשים שאנחנו נפרט את זה בכותרות.

מיכאל אטלן: מה סעיף 9 כולל מבחינת התנהגויות אסורות ואז אומרים: העושה כך וכך דינו כך וכך, כל זה התנהלויות מגולמות בתוך סעיף 9.

מיכאל אטלן: כל זה, אנחנו צריכים לעשות על כל הסעיפים הרלבנטיים שיש בהם אלמנטים בפליליים בחוק, בתקווה שאנחנו מכסים את הכל ולא מפספסים התנהגויות אסורות בגלל הפירוט הזה.

מיכאל אטלן: זה סוג אחד שהוא לא שינוי מהותי אלא שינוי באופן החקיקה, שאמור גם לעשות את הדברים יותר בהירים לאזרח.

מיכאל אטלן: שינוי מהותי זה כמובן החמרת הענישה.

מיכאל אטלן: אם היום הקנס הסטנדרטי הוא 12,000 או 20,000 שקל, אנחנו ננוע בין אותו סכום לעד 200,000 שקל, לפי הענין.

מיכאל אטלן: נגיע גם לאפשרות של הטלת מאסר של שנה.

מיכאל אטלן: היום זה חצי שנה.

אמנון כהן: עד היום זה לא היה מאסר.

מיכאל אטלן: אז יש מרכיב של החמרה בענישה וזה תלוי בהתנהגויות השונות, בעבירות השונות.

מיכאל אטלן: סוג שלישי, והוא החשוב מבחינתי אפילו יותר, כי עמדת משרד התמ"ת ידועה, שאנחנו שמים יהבנו יותר על אמצעי אכיפה מינהליים מאשר על אכיפה פלילית מובהקת, כי זה כלי כבד שהוא לא כל כך יעיל.

מיכאל אטלן: היום פרקליט המדינה מדבר גם באותה רוח, אז אנחנו שמנו שם יותר סמכויות מינהליות, הן בבית המשפט והן לממונה על התקינה, שבעצם המהות שלהן היא מניעה.

מיכאל אטלן: אם הוא מגלה דברים, שהוא יוכל מיד לעצור.

מיכאל אטלן: דוגמה מובהקת: לצוות לעשות רי-קול של מוצרים שיש חשד לגבי התקן שלהם.

מיכאל אטלן: זה כלי חשוב שצריך להשתמש בו.

מיכאל אטלן: לקחנו השראה בעניין הזה גם מחקיקה מודרנית.

מיכאל אטלן: החוק העיקרי שהשתמשנו בו, אבל לא היחיד, זה חוק הגנת הצרכן שיש בו סמכויות דומות, אבל תמצאו את זה אפילו בחוק לפקודת הבטיחות בעבודה או בחוקי איכות הסביבה למיניהם.

מיכאל אטלן: עד כאן.

אמנון כהן: מכאן, מתחילים לקרוא את החוק.

אמנון כהן: מישהו מתנגד לעצם החקיקה, שלא היה שותף, או שהיה לו נימוק שלא הובא בחשבון?

זיוה פתיר: ראשית, זה חוק צרכני מובהק והתיקון הזה מאוד חשוב.

זיוה פתיר: כמי שעסק שנים בצרכנות אתה מודע היטב לחשיבות הצרכנית של זה.

זיוה פתיר: אי אפשר לעשות רפורמה בלי הגברת הענישה והאכיפה.

זיוה פתיר: רק בתור מספר, כ-16,000 משלוחי יבוא השנה הגיעו לא תקינים.

זיוה פתיר: 3000 לפחות הוחזרו.

זיוה פתיר: זאת אומרת, אנחנו מדברים על מספרים ענקיים.

זיוה פתיר: רק אתמול פרסמנו על עריסות ומוצצים שנמצאים בשווקים שאין להם שום קשר לתקן.

זיוה פתיר: אנחנו מדברים על דברים מאוד חמורים לתינוקות שלנו.

זיוה פתיר: לכן, אם לא תהיה ענישה משמעותית אין שום משמעות לשום דבר שאנחנו עושים, כי תמיד ליברליזם יש, אבל לא בצד השני.

זיוה פתיר: אני בעד ליברליזם שמאוזן על ידי הבטחת הביטחון והבטיחות של הציבור הרחב.

זיוה פתיר: לכן, זה מאוד חשוב, הדוגמאות הן באמת קוראות לשמיים ומכיוון שרוב המוצרים מגיעים היום מהתחום הזה, של תקנים רשמיים מהמזרח, צריך ליצור מצב שבו יש הרתעה לפני הבאת המוצרים לארץ ולא כשאנחנו נמיין אותם.

זיוה פתיר: שיידעו מראש שלא כדאי להביא, לשווק או למכור וכולי.

זיוה פתיר: היישום של אותה ליברליזציה יהיה יישום נסיוני.

זיוה פתיר: אם הוא יביא בסוף שהציבור יהיה יותר מוגן – זה יהיה נהדר.

זיוה פתיר: אם לא, יצטרכו ללכת חזרה ולהגיד: הליברליזציה טובה מאוד, אבל.

זיוה פתיר: .. אני מאוד מקווה שהיא תיתן עוד, כי יש לה איזונים של ענישה ואכיפה עם ליברליזציה.

זיוה פתיר: מכיוון שזה שבוע האיכות, הייתי רוצה שהכנסת תציין את זה על ידי הוועדה.

אמנון כהן: בגלל שהנושא חשוב זה גם נותן מענה לצרכנים.

אמנון כהן: כשעמדתי בראש הוועדה לפניות הציבור טיפלתי בנושא של מים ואז ראיתי שהביאו כל מיני חלקים, ממטרות שאמרו שהם ממטרות והשתמשו בזה כחלפים לפילטרים ואז אמרו לי, שבקנה נמצא משהו בהחמרה.

אמנון כהן: כתבתי לוועדת הכלכלה ועשיתי דיון גם בוועדה לביקורת המדינה.

אמנון כהן: אז המנכ"ל הגיע ואמר לי: תשמע, זה ממש עובר לוועדת הכלכלה.

אמנון כהן: אמרתי שכשאני אגיע לוועדת הכלכלה, אני אבדוק מה קורה.

אמנון כהן: אני שמח, שאני נמצא כאן היום.

אתי בנדלר: הכל חוקק וחיכו לך שתבוא לנהל את הדיון.

אתי בנדלר: תני לי דוגמא מה-16,000 משלוחים, דוגמא בולטת שאם היתה החמרה אז בטח לא היו מביאים את זה.

זיוה פתיר: אתן לך סיפור מאתמול:

זיוה פתיר: עריסות פלסטיק שבהן המרחק בין השלבים הוא כל כך גדול שהראש של התינוק יכול להיכנס.

זיוה פתיר: יש מוצצים שמתפרקים.

זיוה פתיר: אני בטוחה, שהיום הם יביאו מוצרים חדשים.

זיוה פתיר: היום זה משתלם.

זיוה פתיר: לייצר דוד ולשווק אותו ללא תו תקן וללא התאמה לתקן, בלי מגביל חום, בלי טרמוסטט זה משתלם, כי הקנסות מאוד נמוכים.

זיוה פתיר: משתלם היום לעבור על החוק.

אילן ליבוביץ: יש לי שאלה: אני רואה שמדובר פה בהחמרת הענישה הפלילית.

אילן ליבוביץ: אבל אמרת, שעיקר הענישה שהמשרד נוקט היא מינהלית.

מיכאל אטלן: זה בתוכן הדברים ולא כל כך בכותרת, כי הכותרת זה הכותרת שהיתה לפני שנה וחצי.

אילן ליבוביץ: אני רואה בתיקון של סעיף 17 שמדובר פה על מאסר שנה או קנס לפי סעיף - -

מיכאל אטלן: כן, אחר כך יש 17א' רבתי, 17ב' רבתי, 17ג' רבתי - -

אילן ליבוביץ: שם זה מתייחס למה?

אילן ליבוביץ: להחמרה?

אילן ליבוביץ: לסמכויות המינהליות.

אילן ליבוביץ: אבל אתה אומר: אנחנו הולכים להחמיר בענישה פלילית.

אילן ליבוביץ: מצד אחד אתה אומר שאתה רוצה להחמיר בענישה, ואתה מחמיר פה בענישה פלילית, כאשר בפועל אתה אומר שאתם לא עוסקים בענישה פלילית, כי הרוב - -

מיכאל אטלן: לא, לקחת את הדברים שלי רחוק יותר ממה שאמרתי.

אילן ליבוביץ: אז תבהיר, כי מהדברים שלך ניתן היה להבין כאילו אתם עוסקים בענישה מינהלית ולא ענישה פלילית וזה משהו זניח, הענישה הפלילית.

מיכאל אטלן: אמרתי, שאנחנו לא שמים את כל יהבנו על הענישה הפלילית בלבד.

מיכאל אטלן: הענישה הפלילית חשובה, חשוב לנצל אותה בגלל הכובד שלה בתיקים הכבדים.

אילן ליבוביץ: כמה תיקים פליליים נפתחו בשנתיים האחרונות נגד יבואנים שלא פעלו על פי החוק?

תמר פינקוס: 60 תיקים ב-2004.

תמר פינקוס: היום אין אכיפה מינהלית.

תמר פינקוס: זה תיקון שיהיה.

תמר פינקוס: היום האכיפה היא פלילית.

תמר פינקוס: כדי להגביר את האכיפה אנחנו מוסיפים פה תיקון.

אילן ליבוביץ: כשאנחנו מדברים על 60 תיקים בממוצע בשנה, מתוך סך כמה תיקים שהם ממליצים?

תמר פינקוס: הם לא ממליצים בכלל.

אילן ליבוביץ: הם תפסו כמה כאלה שעברו על התקן.

תמר פינקוס: אם הם לא יעבירו אלינו, לפעמים הם מוצאים את זה ביבוא, משמידים או שולחים חזרה.

תמר פינקוס: האכיפה שלנו היא רק במה שיש בתוך השוק ולא מה שנמצא בנמלים.

תמר פינקוס: בנמלים זה עדין לא כאן.

אתי בנדלר: הענישה הפלילית היום כל כך נמוכה, שזה לא מהווה אמצעי הרתעה.

אתי בנדלר: מאוד יתכן שעם החמרת העונשים יהיה תמריץ יותר משמעותי להגשת כתבי אישום.

מיכאל אטלן: אני יכול להוסיף הערה, שאני לא יודע אם תרגיע את הכנסת או רק תפיל עלי עוד יותר, אבל כמי שאמון על האכיפה הפלילית גם בתחומים אחרים של המשרד, אם זה הגנת הצרכן ודיני עבודה, המצב פה יחסית טוב.

מיכאל אטלן: האכיפה הפלילית היא בפשיטת רגל, בגדול.

מיכאל אטלן: כלומר, אני כמעט שופך את התינוק עם המים, אז אל תתפסו אותי.

מיכאל אטלן: לכן כל כך חשוב לי לבנות כלים נוספים.

אמנון כהן: נתחיל לקרוא את החוק.

מיכאל אטלן: "הצעת חוק התקנים (החמרת הענישה)(תיקון מס' 6), התשס"ה-2005.

מיכאל אטלן: תיקון סעיף 9.

מיכאל אטלן: 1.

מיכאל אטלן: בחוק התקנים, התשי"ג-1953 (להלן: החוק העיקרי), בסעיף 9 – (1) אחרי סעיף קטן (א) יבוא –"(א1) נקבעו בתקן הרשמי הוראות תחזוקה, התקנה או הפעלה של מצרך, יבוצעו פעולות אלו על ידי מי שחויב בכך, בהתאם לדרישות התקן הרשמי";

אתי בנדלר: תסביר את הדברים.

מיכאל אטלן: זה קשור לסעיף הבא אחרי זה.

מיכאל אטלן: אני אקרא אותו ואסביר: "ביטול סעיף 9א 2.

מיכאל אטלן: סעיף 9א לחוק העיקרי – בטל.

מיכאל אטלן: " סעיף 9 הוא אותו סעיף בסיסי שאומר: לא ישווק, לא ימכור מצרך שלא עומד בדרישות התקן.

מיכאל אטלן: סעיף 9א רבתי נתן אפשרות לשר המסחר והתעשיה, אם ראה שהדבר דרוש למניעת סכנת נפשות או פגיעה ברכוש, לאסור בצו את החזקתו של מצרך אשר מפרטו נקבע כתקן רשמי או את השימוש בו למטרה כל שהיא, אם אינו מותאם לדרישות התקן הרשמי".

מיכאל אטלן: בדיון הקודם בוועדה נשאלנו אם עשינו בו שימוש אי פעם, כי אתם מחמירים את הענישה אז זה יחול גם על דבר שלא נעשה בו שימוש ואכן, עוד לא נעשה בצו הזה שימוש.

מיכאל אטלן: אבל, סירבנו למחוק אותו כי חששנו שאם פתאום יהיו הוראות של התייחסות לא רק לתכונות של המוצר אלא לאופן של ההפעלה שלו, לאופן התחזוקה שלו, לאופן תיקונו, ההבדל בין להשאיר ב-9א כפי שהוא כתוב היום לבין מה שכתבנו כתוספת לסעיף 9 הוא הבדל קל, שעושה הכל במהות.

מיכאל אטלן: אם יש בתקן עצמו הוראות לגבי הפעלה, לגבי תחזוקה והתקנה, אז לא צריך צו.

מיכאל אטלן: זו תהיה הבהרה למי שחל האיסור.

מיכאל אטלן: זה מעורר תמיד את החשש וזו הסיבה שבסעיף 9א לא נעשה שימוש, שחששו שדרכו יטילו חובות על מי שעומד בקצה, על המשתמש בביתו.

מיכאל אטלן: מי שקונה טוסטר והיבואן, היצרן והמשווק של הטוסטר צריכים לוודא שהטוסטר עומד בדרישות התקן אבל עקרת הבית, שלא מכירים את האסטרטגיה לא יוכלו לוודא.

מיכאל אטלן: לכן, היה חשש לעשות שימוש בצעד הזה.

מיכאל אטלן: עכשיו, פה אנחנו אומרים שיש חגורה ושלייקעס.

מיכאל אטלן: החגורה, היא תקן שמגיע עד למשתמש בקצה.

מיכאל אטלן: למיטב ידיעתנו, כך זה בעולם.

מיכאל אטלן: אם יהיה כזה תקן, ותזכור שתקן זה דבר שנוצר בקונצנזוס וכולי, אז יכול להיות שנצטרך להגיע לקצה.

מיכאל אטלן: זו הסיבה שתקנים כאלה עוד לא נולדו.

מיכאל אטלן: אבל, אני אומר שאם בקונצנזוס יווצר תקן שיגיע לזה – בסדר.

מיכאל אטלן: אני לא חושב שכמדיניות, בסדר העדיפויות, נגיע לשם.

אתי בנדלר: כיוון שהעליתי את הנושא הזה גם בישיבת הוועדה וגם בשיחות שהיו לנו, רציתי להפנות שאלה לגברת פתיר: איך אפשר להבטיח שלא יוטלו בתקנים רשמיים מטלות על יחידות משקי בית, שהן עלולים לא להיות מודעים אליהם ואי שמירה על הוראות הפעלה בהתאם לתקנים האלה תחייב אותם בעבירה פלילית?

אמנון כהן: עקרת בית קנתה משהו והיא לא ידעה- -

מיכאל אטלן: לא יודע.

מיכאל אטלן: היא צריכה להיות מופנית למי שמחליט על הכרזת תקן כתקן רשמי.

מיכאל אטלן: יש פה עוד דבר: אם יווצר איזה שהוא תקן שיטיל אחריות, עדין זה לא יהיה מחייב ולא תהיה עבירה פלילית לא לעמוד בתקן הזה, רק אם הוא יהפוך להיות תקן רשמי.

מיכאל אטלן: מי מכריז על תקן רשמי?

מיכאל אטלן: שר התמ"ת.

מיכאל אטלן: שר התמ"ת עושה את זה לאחר התייעצות.

מיכאל אטלן: זאת פעולה שחפופה לביקורת שיפוטית.

מיכאל אטלן: כלומר, אם זה לא יהיה סביר, אז זה יפסל כמו תקנה שהיא לא סבירה.

זיוה פתיר: אבל על פניו, אין הגיון שדבר כזה ייעשה, כי כל הקונספט של התקינה הוא הפוך.

זיוה פתיר: הוא לחייב הוראות לצרכן על שימוש נכון במוצר ולא להאשים אותו שהוא לא השתמש בו נכון.

זיוה פתיר: הסיפור המפורסם ביותר הוא על חתול שיובש במיקרוגל בארצות הברית והטענה היתה, שלא חייבו את היצרנים לכתוב הוראות שימוש למיקרוגל, שאסור להכניס לתוכם בעלי חיים.

זיוה פתיר: אבל בעיקרון, זה היה אבסורד.

זיוה פתיר: כל ההגיון הוא לייצר תקנים שיהיה בהם מקסימום הגנה על הצרכן כדי שלא לשים מכשול בפני עיוור.

זיוה פתיר: כדי שהם ישתמשו נכון במוצרים וכן נדרוש בתקנים הוראות אזהרה והוראות שימוש, וכאן, יש לנו ויכוח גדול, כי אנחנו גם דורשים שהן תהיינה בעברית וזה בהחלט מקשה, כי למדינה כמו ישראל, הוראות שימוש בעברית הן בעיה ואם אינן תרגום של ההוראות באנגלית או בסינית או במה שלא יהיה, זאת בעיה אחרת, אבל זאת הבעיה המרכזית.

מיכאל אטלן: עכשיו לסעיף 3: בסעיף 3, וזה אחד התיקונים שאני מתכוון לקרוא.

מיכאל אטלן: אנחנו חוזרים בנו מהכוונה לבטל את סעיף 12ב לחוק העיקרי.

מיכאל אטלן: בעצם, מבחינת הנוסח צריך לבטל פה את סעיף 3.

אמנון כהן: ביטלנו, הלאה.

מיכאל אטלן: סעיף 4: החלפת סעיף 17.

מיכאל אטלן: במקום סעיף 17 לחוק ה עיקרי יבוא: "עונשין 17.

מיכאל אטלן: (א) העושה אחד מאלה, דינו מאסר שנה או קנס כאמור בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, התשל"ז – 1977.

מיכאל אטלן: (להלן חוק העונשין) – (1) ייצר, מכר, ייבא או ייצא מצרך שלא עמד בדרישות תקן רשמי, או ביצע עבודה שתהליכיה לא עמדו בדרישות תקן רשמי, בניגוד להוראת סעיף 9(א); (2) תחזק, התקין או הפעיל מצרך אשר תקן רשמי קבע כי הוא חייב בהתקנתו, בתחזוקו או בהפעלתו, שלא בהתאם לדרישות התחזוקה וההפעלה" פה חסרה מילה "שבתקן הרשמי, בניגוד להוראת סעיף 9(א1);" בסעיף הזה יש שינוי בנוסח: (3) מכר מצרך מסומן בתו תקן ללא היתר ממכון התקנים, או סימן מוצר ללא היתר כאמור או שלא לפי תנאי ההיתר, בניגוד להוראת סעיף 11(ג);" אני רוצה להסביר מה הנושא וזה גם תואם עם כולם: יש פה שני עבריינים שונים – יש מי שמוכר ויש מי מסמן.

מיכאל אטלן: הסימון, זה יכול להיות היצרן, היבואן.

מיכאל אטלן: כשמסומן, כאילו זה מתפרש שיחול על המוכר ואין שום ציפייה מהמוכר שיכיר את תנאי ההיתר.

מיכאל אטלן: כל מה שמבקשים ממנו שידאג לשאול אם יש היתר או לא.

מיכאל אטלן: אני ממשיך לקרוא: מה שמסומן 5 זה 4: "(4) הפריע לממונה או לאדם המוסמך מטעמו לבצע את תפקידו או לא מילא אחר הוראה שניתנה לו על ידם בניגוד להוראות סעיף 10.

מיכאל אטלן: " סעיף 10 הוא סעיף שמסמיך את הממונה לעכב טובין למשל, ואז, מי שמפריע לזה עובר עבירה.

מיכאל אטלן: פה אני רוצה להוסיף פסקה מקבילה, ששכחנו אותה, שבסעיף אחר בתיקון אנחנו מוסיפים עוד סמכות לממונה, אז צריך להיות גם עונשין להפרה של אותו צו לפי אותה סמכות.

מיכאל אטלן: לכן, אני מבקש להוסיף פסקה 5: הפר צו של הממונה בניגוד להוראות סעיף 17ב.

מיכאל אטלן: זה סעיף חדש.

מיכאל אטלן: כשנגיע לסעיף 17ב תראו במה מדובר.

אתי בנדלר: אני רוצה לציין שהעונש עליו מדובר על הפרת ההוראות שמנויות כאן זה שנה מאסר או קנס של עד 202,000 שקלים חדשים ליחיד.

אתי בנדלר: זה מופיע ברישא.

אתי בנדלר: אנחנו נראה אחר כך, שתאגיד זה כפל קנס וכולי.

מיכאל אטלן: "(ב) העושה אחד מאלה, דינו מאסר שישה חודשים או קנס כאמור בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין:" שזה 67,000 שקל ומשהו.

מיכאל אטלן: (1) ייצר, מכר, ייבא או ייצא מצרך שלא עמד בדרישות הסימון הקבועות בתקן רשמי, בניגוד להוראות סעיף 9(א); (2) מכר מצרך החייב בסימון בתו תקן, כשאיננו מסומן בתו תקן בניגוד להוראות צו שהוצא מכוח סעיף 9(ב); (3) השתמש במלה מהמלים המוגנות, בניגוד להוראות סעיף 13(א) פסקאות (1) ו-(2); (4) תאר או סימן מצרך באופן העלול להטעות, בניגוד להוראות סעיף 13(א) פסקאות (3), (4) ו-(5); פה אני מבקש להוסיף פסקה נוספת שתהיה (ג): העובר על תקנות לפי חוק זה, דינו מאסר שישה חודשים או קנס כאמור בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין.

לאה ורון: תגיד לנו מה גובה הקנס?

אתי בנדלר: 12,900 שקלים.

מיכאל אטלן: אני ממשיך.

מיכאל אטלן: מה שמסומן פה ג' יהיה ד': (1) היתה העבירה עבירה נמשכת, רשאי בית המשפט להטיל קנס נוסף בשיעור של חמישה אחוזים מסכום הקנס הקבוע לאותה עבירה, לכל יום שבו נמשכת העבירה לאחר תום התקופה אשר נקבעה בהודעה בכתב שנמסרה מטעם הממונה, או מי שהוסמך על ידו לפי סעיף 10 (ב). (2) על מסירת הודעה לפי סעיף קטן זה יחולו הוראות סעיף 237 לחוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב), התשמ"ב - 1982, בדבר המצאת מסמכים, בשינויים המחייבים.

מיכאל אטלן: "

אמנון כהן: מה זה סעיף 237?

מיכאל אטלן: זה אופן מסירת הודעות לפי חוק.

מיכאל אטלן: לומר לך את האמת, הסעיף הזה הוא סטנדרטי בחוק.

מיכאל אטלן: סעיף (ד) שעכשיו הוא (ה): "נעברה עבירה לפי סעיף זה בידי תאגיד, דינו כפל הקנס הקבוע לעבירה".

אמנון כהן: אם זה פרטי, זה 12,900 ואם זה תאגיד - -

דוברת: זו הוראה מאוד מכוונת.

אילן ליבוביץ: שיעבדו כמו שצריך, אז לא יקבלו קנסות.

לאה ורון: אבל מקסימום הקנס על תאגיד מגיע ל-404,000 שקלים.

מיכאל אטלן: על כל מוצר, אבל אם הוא עושה את זה לגבי הרבה מוצרים הוא מייצר הרבה עבירות.

מיכאל אטלן: אפשר להגיע למיליונים, אם רק נדע לעבוד.

אילן ליבוביץ: השאלה אם זה מגיע למשרד או שזה נכנס לקופה הכללית.

זיוה פתיר: בוודאי שלקופה הכללית.

מיכאל אטלן: "(ו) בית המשפט שהרשיע אדם בעבירה לפי חוק זה רשאי, בנוסף לכל עונש שמוסמך להטיל, לצוות על חילוטו של מצרך שנעברה בו העבירה או על תיקון או השמדה של המצרך; ציווה בית המשפט כאמור, יחולו הוראות סעיפים 40-42 לפקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) (נוסח חדש), התשכ"ט-1969, בשינויים המחויבים, אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת".

מיכאל אטלן: סעיף 3 הוספת סעיפים 17א רבתי עד 17ד רבתי.

מיכאל אטלן: פה בעצם עברנו למישור התוספות על כלי האכיפה, אחרי שגמרנו את עניין הענישה: "אחריות נושא משרה בתאגיד 17א(א) נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירות לפי סעיף 17 בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו; המפר את חובתו האמורה, דינו הקנס האמור בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין; בסעיף זה "נושא משרה" מנהל פעיל בתאגיד, יושב ראש דירקטוריון, שותף, למעט שותף מוגבל, או פקיד האחראי מטעם התאגיד על התחום שבו נעברה העבירה.

מיכאל אטלן: (ב) נעברה עבירה לפי סעיף 17 על ידי תאגיד או על ידי עובד מעובדיו, חזקה היא כי נושא משרה בתאגיד הפר את חובתו לפי סעיף קטן (א), אלא אם כן הוכיח כי עשה כל שניתן כדי למלא את חובתו.

מיכאל אטלן: צו מינהלי זמני למניעת או להסרת פגיעה בציבור 17ב" זה החידוש לעומת העיקרי, לעומת הנוסח הקודם.

מיכאל אטלן: "(א) נוכח הממונה כי נגרמת פגיעה בבטיחות הציבור, בבריאותו או באיכות הסביבה, עקב הפרה של הוראה מהוראות חוק זה או כי קיימת הסתברות גבוהה שתיגרם פגיעה כאמור וטרם הוגש כתב אישום, רשאי הוא לצוות על מי שגרם לפגיעה או על מי שעומד לעשות כן, להפסיק את הפעולה הגורמת לפגיעה או להימנע מעשיית הפעולה, לפי העניין, הכל באופן שנקבע בצו.

מיכאל אטלן: (ב) תקפו של צו מנהלי כאמור בסעיף קטן (א) יהיה לתקופה שיורה הממונה, אשר לא תעלה על שישים ימים מיום שניתן; בתום התקופה של שישים ימים רשאי הממונה להאריך את תוקפו של של הצו המנהלי לתקופה נוספת של שלושה ימים, באישור בית משפט המוסמך לדון בעבירה על פי חוק זה.

מיכאל אטלן: הוראות סעיף קטן זה לא יגרעו מסמכותו של בית המשפט לפי סעיף 17ג".

אמנון כהן: זאת אומרת שאם עצרו מישהו שלא העביר משהו טוב, אפשר לעצור אותו ל-60 יום - -

זיוה פתיר: את המוצר.

מיכאל אטלן: נגיד שמפקח מבקר במחסנים של יבואן או בחנות אפילו, ומוצא מוצר שיש חשש שלא הועבר כדין והוא הולך לחצר האחורית ורואה עוד איזה קונטיינר, יש לו סמכות לחייב אותו לפעול מיידית.

מיכאל אטלן: כל מוצר שלגביו נוכח הממונה כי נגרמת פגיעה או סכנה לפגיעה.

מיכאל אטלן: נוכח, זה אומר שיש לו ראיות מנהליות ולאו דווקא פליליות.

אמנון כהן: הוא בא למחסן ומצא שזה לא תקין ואומר: - -

זיוה פתיר: הוא לא צריך להגיד שזה לא תקין.

זיוה פתיר: לצורך העניין, יש דוד שמש שיש עליו חובת תו תקן.

זיוה פתיר: מספיק לו לתפוס את זה.

אמנון כהן: הוא תפס – מה עכשיו?

זיוה פתיר: הוא צריך להגיש - -

אמנון כהן: בינתיים, הוא יכול להמשיך לשווק אחרי שהפקח הלך.

מיכאל אטלן: אם למשל הוא רואה שהוא שינה חלק, פה כתוב שהוא יכול לגרום לו להפסיק לשווק.

מיכאל אטלן: עשינו את זה בכמה מקרים בלי הוראה בחוק בהסכמת הצד השני.

מיכאל אטלן: לגבי יבואנים או לגבי יצרנים שמגלים נכונות לציית לחוק זה עובד.

מיכאל אטלן: "(ג) הרואה את עצמו נפגע על ידי צו שניתן לפי סעיפים (א)ו-(ב) רשאי לבקש את ביטולו בבית משפט המוסמך לדון בעבירה על פי חוק זה.

מיכאל אטלן: " אגב, כמובן שכל זה חשוף לביקורת שיפוטית.

מיכאל אטלן: זה צעד מנהלי.

מיכאל אטלן: "(ד) בקשה לפי סעיף קטן (ג) תידון במעמד שני הצדדים.

מיכאל אטלן: " זו אגב מגבלה שלקחנו על עצמנו.

מיכאל אטלן: זה לא מעצר, זה לא גרימת פשע מיידית ואפשר לחכות את היומיים לקבוע דיון.

אילן ליבוביץ: יש לי שאלה: הצו שאתם מוציאים הוא מקסימום ל-90 יום.

אילן ליבוביץ: בוא נניח שבתקופה הזאת הוא לא שיווק.

אילן ליבוביץ: נגמרו ה-90 יום ואז מה?

מיכאל אטלן: יש לי את הסעיפים האחרים שקיימים.

מיכאל אטלן: בשלב הזה, אני יכול להיכנס למסלול של הגשת כתב אישום, אני יכול לבקש מהמחלט להשמיד.

מיכאל אטלן: יש לי אפשרויות.

אילן ליבוביץ: בית המשפט לא עובד תמיד לפי לוח הזמנים שלנו.

אמנון כהן: חבר הכנסת ליבוביץ, החשש שלך הוא שהזמן נגמר ולא הגענו לשום פתרון וענישה.

אמנון כהן: ואז, מה דינו?

תמר פינקוס: בחלק הפלילי יש לנו את אותה סמכות שאנחנו יכולים גם לקחת אותה מכאן, להשאיר את זה בחזקתנו באישור בית המשפט, במחסן שלנו או בכל מקום אחר.

אמנון כהן: והוא ישלם את האחסנה?

אמנון כהן: את השכירות?

תמר פינקוס: עוד לא הגענו לשלב ש מי ישלם.

תמר פינקוס: בינתיים, אנחנו משלמים.

תמר פינקוס: היום חלק מהדברים נמצאים אצלנו, בחלקם מוקפאים במקום שבו נתפסו סגורים וארוזים ואסור להם להשתמש בהם.

אילן ליבוביץ: בצו של בית משפט?

תמר פינקוס: היום מותר לנו להחזיק את זה ללא כתב אישום 60 יום.

תמר פינקוס: אם הוגש כתב אישום אז זה עד תום ההליכים.

תמר פינקוס: אם עדין לא הספקנו להגיש כתב אישום, מבקשים הארכה מבית המשפט.

תמר פינקוס: הדבר הזה נשאר גם בתום ההליך המנהלי.

תמר פינקוס: בתום ההליך המנהלי תהיה תעודת בדיקה, יתברר אם זה לא עומד בתקן, אם זה מסוכן ואז - -

מיכאל אטלן: הכלים שהיו חסרים לנו הם הכלים שלוקח זמן לגיבוש כתב אישום.

מיכאל אטלן: עכשיו זה מבנה די דומה, שהולך לבית המשפט: "17(ג)(א) הוגש כתב אישום בשל עבירות לפי חוק זה, רשאי בית המשפט שאליו הוגש כתב האישום ליתן צו זמני נגד הנאשם, ככל שיראה לנכון בנסיבות העניין, כדי למנוע, להפסיק או לצמצם את הפגיעה בבטיחות או בבריאות הציבור;" שכחנו פה את איכות הסביבה, אז אני מבקש להוסיף את איכות הסביבה.

מיכאל אטלן: "(ב) לא יצווה בית המשפט כאמור בסעיף קטן (א) אלא לאחר שניתן לנאשם, הזדמנות להשמיע טענותיו; הדיון יתקיים במעמד שני הצדדים.

מיכאל אטלן: (ג) תקפו של צו שניתן כאמור בסעיף קטן (א) יהיה לתקופה שיורה בית המשפט ויכול שיהיה עד לגמר ההליכים; (ד) הרואה עצמו נפגע מצו שניתן כאמור בסעיף קטן (א) רשאי לערור על החלטות בית המשפט; בית המשפט שלערעור ידון בערר בשופט אחד.

מיכאל אטלן: (ה) רשאי בית המשפט הדן בערר לקיים, לשנות או לבטל החלטה שעליה עוררים, או לתת החלטה אחרת במקומה.

מיכאל אטלן: מתן התחייבות בהסכמה 17ד(א) היה לממונה יסוד סביר להניח כי אדם עבר עבירה לפי חוק זה.

מיכאל אטלן: .." פה אתם רואים שזה כבר לא איזה חשד כללי אלא היה יסוד סביר להניח שאדם עבר עבירה "(בסעיף זה ובסעיף 17ה - העבירה) למעט עבירה מנהלית שהוטל בגינה קנס מנהלי, רשאי הוא, באישור מי שהיועץ המשפטי לממשלה הסמיך לכך, לקבל ממנו, בכפוף להסכמתו, התחייבות בכתב לעשות כל אחד מאלה (בסעיף זה ובסעיף 17ה - התחייבות): (1) להימנע ממעשה או מחדל המפורש בכתב ההתחייבות, אשר לדעת הממונה הוא מהווה עבירה לפי החוק; (2) להחזיר כסף או נכס אשר התקבלו אגב העבירה, למי שיקבע; (3) לפרסם מודעות ברבים בעניין העבירה, כפי שיורה.

מיכאל אטלן: " אגב, זה נלקח מחוק הגנת הצרכן.

מיכאל אטלן: (ב) להתחייבות לפי סעיף קטן (א) תצורף ערובה בסכום של יעלה על גובה הקנס הקבוע לעבירה, לתקופה שיקבע הממונה ושלא תעלה על שנתיים, ויכול שתהיה בערבים או בלי ערבים.

מיכאל אטלן: תוצאות הפרת ההתחייבות 17ה(א) מסר אדם התחייבות לפי הוראות סעיף 17ד(א)(1), לא יועמד לדין בשל העבירה ששימשה עילה למתן ההתחייבות; (ב) הורשע אדם בעבירה שתחייב להימנע ממנה, רשאי בית המשפט בגזר הדין, בנוסף לכל עונש שמוסמך להטיל, לצוות על השארת הערובה בתוקפה, על חידושה או על חילוטה, כולה או מקצתה.

מיכאל אטלן: (ג) הפר אדם את התחייבותו האמורה בסעיף 17ד(א)(2) ו-17ד(א)(3) רשאי הממונה לחלט את הערובה, כולה או מקצתה, לטובת אוצר המדינה.

מיכאל אטלן: (ד) השר יקבע בתקנות כללים בדבר אופן הפעלת סמכותו של הממונה לפי סעיף קטן (ג).

מיכאל אטלן: "

אמנון כהן: הכללים יובאו לאישורה של ועדת הכלכלה?

מיכאל אטלן: הכללים האלה, זה החלת סמכות של הממונה.

מיכאל אטלן: עד עכשיו, בנוסחים המקבילים, בחוקים המקבילים זה בלי אישור ועדה.

אמנון כהן: אפשר לסמוך על שיקול דעתו של השר.

מיכאל אטלן: לא, זו ביקורת שיפוטית ואנחנו לא סומכים פה על אף אחד.

מיכאל אטלן: את הליברליזציה של בדיקות היבוא, אנחנו בלב שקט יכולים לעשות.

אמנון כהן: זה נכנס מ-1.6?

מיכאל אטלן: חלקית.

מיכאל אטלן: שלב ראשון במהלך, מה-1.6.

אתי בנדלר: עכשיו השאלה היא באמת לגבי תחילת החוק.

אתי בנדלר: האם צריכים עוד איזו שהיא היערכות מיום פרסום החוק לאחר שהוא יתקבל, אלא אם כן נקבע אחרת.

אתי בנדלר: השאלה אם יש סיבה לקבוע אחרת.

מיכאל אטלן: לא מצאנו סיבה.

אתי בנדלר: כלומר, אתם רוצים שהחוק ייכנס לכשיתקבל באופן מיידי.

אמנון כהן: כמה שיותר מהר.

אמנון כהן: אנחנו מצביעים על הצעת החוק - -

יוסף טמלר: אני מאיגוד לשכות המסחר.

יוסף טמלר: אני מסכים עם הכל והייתי רוצה, שהחוק הזה יחוקק אתמול.

יוסף טמלר: חיכינו שהחוק הזה יחוקק.

יוסף טמלר: בדיון הקודם אמרנו שזה המקל ולא ראינו באופק את הגזר.

יוסף טמלר: בינתיים זה מיני גזר, גזר גמדי, אבל יש משהו.

יוסף טמלר: יש פה סעיף שהערנו לגביו למשרד התעשייה והמסחר שמתייחס ליצוא.

יוסף טמלר: לשכות המסחר מייצגות חברים שעוסקים גם ביצוא.

יוסף טמלר: נראה לי, שלא הגיוני לדרוש במדינת ישראל לגבי מוצרים שמיועדים לייצוא, שיעמדו בדרישות התקן הישראלי הרשמי.

יוסף טמלר: זה לא הגיוני.

יוסף טמלר: זה מופיעה בסעיף 17א(1).

יוסף טמלר: לאחר מכן, זה מופיע בסעיף חדש 4(ב)(1).

אליעזר כהן: אתה אומר, שהמדינה שמייבאת תדאג לתקנים שלה.

יוסף טמלר: משהו כזה.

אמנון כהן: אם אני מייצא לנורבגיה ואני עומד בתקנים שלהם, למה אני צריך לעמוד בתקנים של ישראל?

אמנון כהן: אם אתה משווק את אותו מוצר גם בארץ וגם שם?

יוסף טמלר: כל דבר מתייחס לשוק שלו.

יוסף טמלר: אתה לא יכול לחייב מה שיוצא לארצות הברית לעמוד בתקן הישראלי.

יוסף טמלר: היום, בפועל, משרד התעשייה והמסחר נותן פטור מעמידה בתקנים רשמיים בארץ לגבי חומרים שמיובאים לצורך ייצוא.

יוסף טמלר: בארצות הברית משתמשים במתח חשמל לא של 220 וולט, אז לא הגיוני להתקין בארץ מוצרים שמתאימים ל-220 וולט כדי לייצא אותם לארצות הברית.

יוסף טמלר: היום, בפועל מה שקורה זה שאתה צריך להשתמש בפטורים.

יוסף טמלר: בשביל מה צריך פטורים אם מדובר על דברים מיובאים לצורך ייצור לייצוא, כשאתה לא יכול לעמוד בדרישות התקן הישראלי כי זה מיועד לחוץ לארץ, לעמוד בתקנים של ארצות אחרות.

מיכאל אטלן: קיבלנו את ההערה, בחנו אותה לפניי ולפנים, כולל עם אנשי סחר חוץ כדי לראות אם אפשר לעשות את זה, כולל משרד המשפטים, אבל אנחנו לא בשלים לעשות את זה מכמה סיבות: אנחנו מתכוונים לעשות את זה, זה התיקון הבא לחוק.

מיכאל אטלן: אין בעיה מעשית וזה מה שכואב פה.

מיכאל אטלן: לא רק שב-10 השנים האחרונות לא תמצאו תלונה אחת שהגיעה למשרד בהקשר הזה, אף יצואן לא - -

תמר פינקוס: הוא לא מייצר כי הוא מקבל פטור.

מיכאל אטלן: אף יצואן לא נחקר.

מיכאל אטלן: זאת אות מתה מבחינת הפעלתה.

מיכאל אטלן: אם יש למישהו בעיה עם מוצר כלשהו, אני מתחייב שנוסיף אותו בצו עדכני: היתר ייצור לשם ייצוא וייצוא מצרכים בתוקף סמכותי לפי סעיף 16(ב) לחוק התקנים, שזה סעיף רלוונטי שאפשר לעשות בו שינויים.

מיכאל אטלן: מותר לייצר לשם ייצוא כל מצרך מהמפורטים בתוספת ולייצאו אף אם אינו מתאים לדרישות תקן רשמי ובלבד...

מיכאל אטלן: הצו הזה, יש בו רשימה של מצרכים או טובין.

מיכאל אטלן: מיץ פרי הדר טבעי אפשר לייצא.

מיכאל אטלן: אם מישהו נתקל בבעיה מעשית - -

אמנון כהן: למה זה לא הפוך?

מיכאל אטלן: מפני שכדי למחוק את זה צריך לסרוק לא רק את החוק הזה על כל הסעיפים שהמילה "יצוא" מופיעה בו אלא צריך לסרוק גם חוקים אחרים וצריך לבדוק את ההשלכות שיש לזה.

מיכאל אטלן: אתה לא רוצה אגב זה שאתה מבטל את איסור הייצור בלי עמידה בתקינה, שהוא נכון מבחינת העיקרון, לתת פרצה לגנב שייצרו וישווקו בארץ תוך ניצול, מוצר שמיועד בכלל לחו"ל.

אמנון כהן: שאלתי, איך יעדכנו אם אותו מוצר הוא גם בארץ וגם בחו"ל.

מיכאל אטלן: נכון, אז בשביל לעשות את זה נכון צריך לבחון את זה לעומק.

מיכאל אטלן: אני מתחייב שזה התיקון הבא לחוק.

אמנון כהן: מתי?

אמנון כהן: בעוד שנתיים שלוש או ארבע?

מיכאל אטלן: תראה, זה שבכל משרדי הממשלה מתחלפות הנהלות משרדים הם רוצים לבדוק את החוקים שבקנה ולבחון אותם שוב ויש להם השגות ובצדק.

מיכאל אטלן: זה לא מקל על חקיקה.

יוסף טמלר: אם זה יירשם בפרוטוקול - מבחינתי זה מספיק.

אמנון כהן: עוד הערות להצעת החוק?

אמנון כהן: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק התקנים (תיקון מס' 6)(החמרת הענישה), התשס"ב-2002, לאחר ששמענו ולמדנו את כל הנימוקים והבנו שזה לתועלת עם ישראל, לתועלת הצרכנים.

אמנון כהן: זה גם ייתן לרפורמה שלכם לעבור.

אמנון כהן: מי בעד – הרוב מי נגד – אין ההצעה אושרה פה אחד.

אמנון כהן: יישר כוח.

אמנון כהן: אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.