ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 407, 2005-03-01 10:00

מל פולישוק-בלוך: שלום, אני פותחת את ישיבת הוועדה.

מל פולישוק-בלוך: לפני כשנתיים, בשיחות על התקציב, הצעתי לשר האוצר תוכנית כוללת לקידום צמיחת המשק.

מל פולישוק-בלוך: הוא הזמין אותי לדון בנושא התוכנית הכלכלית, ואני דיברתי על ההון האנושי שלנו.

מל פולישוק-בלוך: הרי אין כמו היי-טק, מדע וטכנולוגיה כדי לקדם צמיחה.

מל פולישוק-בלוך: הוא ביקש ממני להכין תוכנית בנושא.

מל פולישוק-בלוך: אני הכנתי תוכנית שהצגתי אותה גם בפני ראש הממשלה והרבה מאוד שרים.

מל פולישוק-בלוך: בין היתר, התייחסתי גם לנושא של שילוב סטודנטים.

מל פולישוק-בלוך: פנו אלי סטודנטים ואמרו שהם רוצים להיות מעורבים בחברה.

מל פולישוק-בלוך: גם מובטלים אקדמאים רוצים לעשות עם עצמם ולא להיות מחוץ למערכת.

מל פולישוק-בלוך: הסטודנטים ביקשו שיכירו בפעילות שלהם במסגרת התואר שלהם, ולקבל על כל הכרה על ידי מלגות או נקודת זכות.

מל פולישוק-בלוך: אני עשיתי חשבון שבכסף ששילמו לאלה שרצו להמשיך ללמוד וקיבלו דמי אבטלה, אפשר היה לממן תואר שלם לסטודנט.

מל פולישוק-בלוך: כך אנחנו גם מעשירים את איכות ההון האנושי שלנו, גם משאירים אותו בתחום ומקדמים אותו, לא מוציאים יותר כספים והא גם לא עוזב את המדינה.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו צריכים לחשוב איך לנצל טוב יותר את המשאבים שיש לנו, אם זה בהקשר של אקדמאים שיושבים בבית ומקבלים משכורת מהמדינה, ואם זה בהקשר של שסטודנטים שרוצים לעזור.

מל פולישוק-בלוך: ישנו פרוייקט פר"ח, שעובד יפה מאוד.

מל פולישוק-בלוך: אני מכירה את זה מהבית.

מל פולישוק-בלוך: אחד מבניי הסטודנטים היה משולב בפרוייקט הזה.

מל פולישוק-בלוך: הפרוייקט הזה מועיל ומעשיר גם את הסטודנט וגם את זה שמקבל את העזרה.

מל פולישוק-בלוך: בתחום של מדעים מדויקים וגם בתחום של המחשוב, בהרבה מאוד מקרים, התלמידים, גם הרכים שבהם, עולים על המורות.

מל פולישוק-בלוך: אני רואה איך הבן שלי בן ה-7 שולט במערכת שהיא כולה באנגלית.

מל פולישוק-בלוך: אף מורה לא יכולה לרוץ קדימה כמוהו, אפילו אם היא מוכשרת מאוד.

מל פולישוק-בלוך: סטודנטים הם חברה צעירים שניתן לשלב אותם במערכת החינוך כסייעים לאותן מורות.

מל פולישוק-בלוך: המורות חושבות שרוצים לסלק אותן או להחליף אותן, אבל זה לא כך.

מל פולישוק-בלוך: הם יסייעו למערכת הקיימת.

מל פולישוק-בלוך: בתפקידי הקודם, כיו"ר ועדת מדע וטכנולוגיה, נפגשתי עם פרופסור פרנס מהאוניברסיטה העברית.

מל פולישוק-בלוך: הוא הקים מרכז לימוד למדעים המדויקים.

מל פולישוק-בלוך: אני מאוד ממליצה לכם ללכת ולראות את המרכז הזה.

מל פולישוק-בלוך: צריך לראות את זה בעיניים.

מל פולישוק-בלוך: הוא מומחה למוח שהתגלגל לתחום החינוך.

מל פולישוק-בלוך: הוא מנהל מערכת שלמה של סטודנטים שמלמדים תלמידי שבאים מכל רחבי הארץ, מכל השכבות, גם מהחלשות ביותר.

מל פולישוק-בלוך: מגיעים לשם הרבה גם עולים חדשים.

מל פולישוק-בלוך: יושבים שם קבוצות- קבוצות של תלמידים ודנים בפיזיקה, כימיה, אופטיקה וכו'.

מל פולישוק-בלוך: הוא הצליח לבנות שם מערכת של מעבדה הכי משוכללת שיכולה להיות, ובשום בית ספר לא יהיה ניתן להגיע לרמה הזו.

מל פולישוק-בלוך: הוא גם זה שמדריך את המורים עצמם.

מל פולישוק-בלוך: הסטודנטים שיושבים עם התלמידים האלה, מדברים איתם אחרת.

מל פולישוק-בלוך: זה מועיל ביותר.

מל פולישוק-בלוך: לכן, כאשר הגיעה אלי הצעת החוק הזו, חשבתי שזה רעיון מעולה.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו צריכים לעשות את כל המאמצים שהיא תמומש.

אילנה זיילר: אני רוצה לומר, כי אנחנו כרגע מיישמים את חוק קולט אביטל שמדבר על שילוב סטודנטים ביום חינוך ארוך.

אילנה זיילר: הסטודנטים מקבלים עד 60% מלגת לימוד על כך.

אילנה זיילר: זו כבר שנה שלישית שאנחנו משלבים קרוב ל- 2,000 סטודנטים בגנים ובבתי ספר שחל עליהם חוק יום חינוך ארוך.

מל פולישוק-בלוך: אם כך, הרעיון של החוק שמונח לפנינו, הוא להרחיב את היריעה.

אילנה זיילר: לא.

אילנה זיילר: כאן מדובר בהתנדבות ולא במלגות.

אילנה זיילר: עכשיו אנחנו נותנים מלגות רק לאלה שפועלים במסגרת בית ספר וגנים שחל עליהם חוק יום חינוך ארוך.

אהוד רצאבי: ואז מס הכנסה בא ולוקח להם מס מזה.

מל פולישוק-בלוך: לא זה לא מגיע לרמה כזו.

אהוד רצאבי: הצעת החוק הזו באה לקבוע קורסי בחירה באותם מוסדות להשכלה גבוהה שירצו בכך, שאותם סטודנטים שייקלטו בתוכנית, יקבלו נקודות זיכוי אקדמיות לתואר ראשון.

אהוד רצאבי: יש לכך כמה מטרות.

אהוד רצאבי: המטרה הראשונה היא תרומה חינוכית לקהילה.

אהוד רצאבי: תרומה נוספת, היא הזרמת כוח אדם ללא עלות לתקציבית, והוספת שעות לימוד ליום הלימודים הארוך.

אהוד רצאבי: יו"ר הוועדה דיברה גם על רעננות וגישה אחרת.

אהוד רצאבי: סטודנט שהוא בן 24-25 מעביר חומר בצורה שונה לתלמידים שקרובים אליו בגיל.

אהוד רצאבי: מעל הכל, מטרת החוק היא לעודד את הסטודנטים במעורבות בקהילה ובתרומה לקהילה, בייחוד בזמן הזה שיש לנו מצוקה תקציבית.

אהוד רצאבי: חוק עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך מדבר על יום חינוך ארוך בלבד.

אהוד רצאבי: בנוסף, הוא מדבר על עלות כספית ולא בטוח שאנו רוצים בכך.

מל פולישוק-בלוך: אתמול השתתפתי בכנס אוניברסיטה העברית בהר הצופים, במסגרת תוכנית מיוחדת לכלכלה, מדעי החברה ומדיניות ציבורית.

מל פולישוק-בלוך: מדובר בסטודנטים שרוצים גם להיות מעורבים חברתית- ציבורית.

מל פולישוק-בלוך: הם דיברו הרבה על התפקיד של האוניברסיטה בחברה הישראלית.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שזו ההזדמנות לאפשר להם להיות מעורבים בחברה הישראלית.

שלמה ישי: אנחנו בהחלט מעודדים כניסה של כוחות נוספים לבתי הספר.

שלמה ישי: אנחנו בעצמנו מעודדים את הגמלאים שלנו להתנדב בבתי הספר.

שלמה ישי: עם זאת, יש לנו כמה הצעות שיפור להצעה הזו.

שלמה ישי: אנחנו מציעים שהתוכנית זהו לא תהיה בשנה הראשונה של הסטודנט באוניברסיטה.

שלמה ישי: אנחנו רוצים שהוא יהיה יותר בוגר ויהיה לפחות שנה אחת באוניברסיטה.

שלמה ישי: בנוסף, אנחנו מציעים שהוא יעבור איזושהי הכשרה בעניין הזה.

שלמה ישי: אם הוא צריך לעמוד מול כיתה, הוא צריך לדעת לטפל בבעיות משמעת ובעיות של אלימות.

מל פולישוק-בלוך: הוא לא יעמוד לבד בכיתה.

מל פולישוק-בלוך: המורה תהיה שם גם כן.

שלמה ישי: האם הכוונה שהוא לא יעמוד לבד בכיתה?

מל פולישוק-בלוך: בוודאי שלא.

אילנה זיילר: האם הסתדרות המורים מוכנה שהוא יעמוד לבד בכיתה?

אילנה זיילר: ימות המשיח הגיעו.

אהוד רצאבי: בסעיף א נאמר, כי תוכן תוכנית, שאתם תוכלו למלא אותה בתוכן שאתם רוצים.

אהוד רצאבי: אתם תקבעו אם הוא יעמוד לבד בכיתה או לא, האם הוא יהיה בגיל 22 או לא, האם הוא יהיה בשנה הראשונה ללימודים או לא וכו'.

אהוד רצאבי: כל הפרטים האלה לא צריכים להיות בתוך מסגרת החוק.

שלמה ישי: בכל מקרה הם יצטרכו לעבור איזושהי הכשרה.

שלמה ישי: כמובן שנדרש פיקוח של משרד החינוך בעניין הזה.

שלמה ישי: בנוסף, צריך שיהיה ברור שברגע שמישהו נכנס למסגרת של התנדבות, זה צריך להיות מחייב.

שלמה ישי: אם מישהו נמצא במסגרת של התנדבות, הוא יכול יום אחד לבוא ויומיים לא לבוא ולשבש את המערכת.

מל פולישוק-בלוך: אז הוא לא יקבל נקודת זכות.

שלמה ישי: צריך להיות ברור שהתנדבות מחייבת לפחות לתקופה מסוימת.

אהוד רצאבי: איך פותרים את הבעיה הזו במסגרת תוכנית פר"ח?

אילנה זיילר: יש דיווח מסודר, ולא משלמים אם יש היעדרויות.

מל פולישוק-בלוך: גם פה יהיה דיווח, ומי שלא יעמוד בתנאים לא יקבל את נקודת הזכות.

שלמה ישי: בפר"ח זה פחות בעייתי.

שלמה ישי: אם הסטודנט לא הגיע, אז הילד לא קיבל שיעור.

שלמה ישי: במסגרת כניסה לכיתה, זה יותר בעייתי.

שלמה ישי: אני לא כופה את זה.

שלמה ישי: ברגע שבת שירות לאומי לא מתנדבת למסגרת הזו אין בעיה, אבל כאשר היא מתנדבת חלות עליה חובות, למרות שזו התנדבות.

שלמה ישי: גם אנחנו מעדיפים שהנוכחות של הסטודנט בכיתה תהיה לצד המורה.

שלמה ישי: אני מקווה שזאת היתה הכוונה.

שלמה ישי: בכל אופן, אנחנו מאוד מברכים על הצעת החוק, ונשתף פעולה עם התוכנית הזו.

מל פולישוק-בלוך: אני הדגשתי בתחילת דבריי, כי הכוונה היא לא להחליף את המורים אלא לסייע למורים.

מל פולישוק-בלוך: המערכת עצמה צריכה לראות איך היא משלבת את אותו סטודנט.

מל פולישוק-בלוך: מטרת החוק היא לאפשר את הדרך.

מל פולישוק-בלוך: איך יעשו את זה?

מל פולישוק-בלוך: את זה שרת החינוך תחליט בשיתוף הגורמים המתאימים.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו לא כופים שום דבר.

מל פולישוק-בלוך: לעניין הגיל, אני רוצה להעיר.

מל פולישוק-בלוך: יש הרבה מאוד בנות שלא משרתות בצבא והולכות מיד למסגרת של הכשרת מורים, ובגיל 20 נכנסות לכיתה ללמד.

שלמה ישי: היום כבר לא מגיעים בגיל 20 לכיתה.

שלמה ישי: מדובר ב-4 שנות לימודים לפחות.

מל פולישוק-בלוך: אז בגיל 22.

שלמה ישי: אני לא התכוונתי לגיל, אלא לניסיון.

שלמה ישי: יכול להיות שיהיה מדובר בסטודנט שהוא בן 25 ורק עכשיו התחיל ללמוד.

מל פולישוק-בלוך: כיוון שאנחנו לא מדברים על מישהו שיחליף את המורה אלא רק יסייע לו, זה לא מהותי.

מל פולישוק-בלוך: אני לא רוצה לקבוע את זה בחוק.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שאת זה המערכת תקבע ביחד עם המוסדות הרלוונטיים.

מל פולישוק-בלוך: העניין הזה הוא גם מאוד אינדיווידואלי.

מל פולישוק-בלוך: כל מי שבוגר תנועת נוער או היה בצבא בתפקידים של פיקוד והדרכה, לפעמים יכול לעלות על מורה שמלמדת 10 שנים.

אהוד רצאבי: הבעיה היא לא עם מורה של 10 שנים, אלא עם מורה של 30 שנה.

אילנה זיילר: אין ספק, שהחוק הוא מאוד מבורך.

אילנה זיילר: כל מה שנאמר על תרומה לקהילה ומעורבות חברתית, הוא נכון.

אילנה זיילר: בכל זאת יש לנו מספר הערות.

אילנה זיילר: אני מבקשת, שהחוק לא יקרא, שילוב סטודנטים בהוראה, אלא שילוב סטודנטים בפעילות חינוכית.

אילנה זיילר: אז לא תהיה לנו בעיה עם השאלה של ההוראה.

אילנה זיילר: אין ספק, שפעילות חינוכית של סטודנט אין פירושה תחליף לעבודת הוראה של מורה.

אילנה זיילר: אני חושבת שבכך נעביר מסר מערכתי ומסר של סטטוס ההוראה.

מירב ישראלי: אני יודעת שבמליאה היתה התנגדות לזה שזה ישולב בחוק המועצה להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: אנחנו צריכים להחליט מהי האכסניה המתאימה, האם זה צריך להיות במסגרת של חוק נפרד או האם צריך להוסיף את זה לחוק עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך, האם צריך להשאיר את זה במסגרת חוק המועצה להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: השם יהיה נגזרת של השאלה הזו.

אילנה זיילר: הדוגמא היא חוק מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך.

אילנה זיילר: השם אומר שמדובר במעורבות סטודנטים ולא על הוראה.

אהוד רצאבי: האם יש בעיה שאדם כזה שיש לו הכישורים המתאימים, יעשה את זה שלא בנוכחות המורה?

אילנה זיילר: הוא יכול לעשות את זה שלא בנוכחות מורה.

אילנה זיילר: כאשר נכנסת תוכנית קרב לבתי הספר ונכנסים מדריכים מטעם התוכנית, הכיתה מחולקת לשניים, המורה לוקחת חצי כיתה והמדריך לוקח חצי כיתה.

אילנה זיילר: אני רציתי להבהיר שלא מדובר בהוראה פורמלית.

אילנה זיילר: לא מדובר בסטודנט שבא ללמד מתמטיקה במקום המורה.

אילנה זיילר: זה סטודנט שבא לתת חוג למתמטיקה ולעניין את הילדים במתמטיקה דרך בלית אמצעית ובלתי פורמלית.

מל פולישוק-בלוך: או במסגרת שיעור המתמטיקה הרגיל, כסיוע למורה.

אילנה זיילר: אני מתכוונת לומר שלא מדובר בהוראה פורמלית.

אילנה זיילר: לא מדובר בתוכנית הלימודים הפורמלית, הוא לא נותן ציונים, הוא לא בוחן וכו'.

אילנה זיילר: הוא לא מורה.

אילנה זיילר: הוא אדם שבא להעשיר, להרחיב ולתמוך.

מל פולישוק-בלוך: האם אפשר לומר בשם החוק, שילוב סטודנטים במערכת החינוך?

אילנה זיילר: בהחלט.

אילנה זיילר: מבחינתי אין שום בעיה.

אילנה זיילר: במסגרת תוכנית פר"ח, סטודנט לא נמצא בהכרח בבית הספר.

אילנה זיילר: לפי חוק קולט אביטל, הסטודנט חייב להיות בבית הספר.

אילנה זיילר: אני חושבת שאנחנו צריכים להגדיר קריטריונים לקליטת סטודנטים.

אילנה זיילר: אנחנו צריכים לקבוע גם כמה סטודנטים ייכנסו לבית הספר.

אילנה זיילר: אם מדובר בסטודנט אחד, זה חסר משמעות.

אילנה זיילר: אם מדובר ב-25, זה עומס גדול מדי.

מירב ישראלי: זה ייקבע בתוכנית ולא בחוק.

אילנה זיילר: צריך לחשוב לאיזה בתי ספר ייכנסו הסטודנטים.

אילנה זיילר: אם כל הסטודנטים של האוניברסיטה בירושלים ייכנסו לבית הספר לידה ויעבירו שם חוג באסטרו-פיזיקה, לא הרווחנו שום דבר.

אילנה זיילר: אנחנו היינו שמחים מאוד שיגיעו סטודנטים כאלה לחצור הגלילית ולאופקים.

אילנה זיילר: צריך להכניס התייחסות למקום.

שירלי אבנר: אבל למה לקבוע את זה בחקיקה?

אילנה זיילר: אני לא אמרתי לקבוע את זה בחקיקה.

אילנה זיילר: אני מעירה הערות פדגוגיות.

מירב ישראלי: אפשר להתייחס לזה בהוראת ההסמכה.

אילנה זיילר: אני לא נכנסת לשאלה של החקיקה, אני רק מעירה הערות פדגוגיות לתשומת לב המחוקקים, מתקני התקנות ומקבלי ההחלטות.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לומר, כי אנחנו מדברים גם על מכללות.

מל פולישוק-בלוך: לכן, גם בחצור הגלילית יהיו סטודנטים מהסביבה.

אילנה זיילר: כל מה שאני אומרת זה, שצריך להביא את הממד של הפריפריות בחשבון, מספר הסטודנטים שייכנסו לכל בית ספר, מספר הימים בשבוע שבהם הם יפעלו וכו'.

אילנה זיילר: לא יכול להיות שביום אחד תהיה התנפלות של סטודנטים על בית הספר.

אילנה זיילר: גם אם מדובר בסטודנט שעובד באופן פרטני עם תלמיד וגם אם מדובר בסטודנט שעובד עם קבוצת תלמידים, צריך להגדיר את התחומים שבהם יעסקו הסטודנטים האלה.

מל פולישוק-בלוך: למה את רוצה להגביל אותם?

אילנה זיילר: צריך להיות ברור שהם לא מלמדים.

אילנה זיילר: אם כל שעושה התלמיד הוא לתת שיעורי עזר לתלמידים, אנחנו צריכים להכשיר אותו לכך.

אילנה זיילר: לעומת זאת, אם בא סטודנט על מנת לעבוד עם התלמידים בתחום ההתמחות שלו, נניח מוזיקה, למה שלא יקים מקהלה בבית הספר.

אילנה זיילר: אני מגבילה רק את ההוראה הפורמלית.

אילנה זיילר: צריך להגדיר את התחומים, כדי שזו לא תהיה כניסה של כיף כזו.

אילנה זיילר: בית הספר צריך להיערך לכך.

מל פולישוק-בלוך: את יכולה להגדיר מספר תפקידים שבהם הסטודנטים יכולים להשתלב.

מל פולישוק-בלוך: הוא יכול להשתלב בתחום מומחיותו או בתחום החברתי.

אילנה זיילר: או בכל תחום שבית ספר מבקש.

אילנה זיילר: אם בית ספר חלם כל השנים להקים חוג לשחמט ובא סטודנט שיכול להקים חוג לשחמט, שיעשה זאת.

מל פולישוק-בלוך: את תגיעי מהר מאוד למצב שבו תראי, שכמות התחומים שבהם סטודנטים יכולים לסייע, היא בכל תחומי המערכת של בית ספר.

מל פולישוק-בלוך: לכן, יכול מאוד להיות שכדאי לכם לחשוב על אוטונומיה מלאה למנהל בית הספר, לקבוע איך הוא משלב את הסטודנטים.

אילנה זיילר: ברור שצריכה להיות אוטונומיה למנהל בית הספר וזה צריך לענות על הצרכים שלו.

אהוד רצאבי: אחד התחומים שלי היו בראש, הוא תחום המדעים.

אהוד רצאבי: אנחנו כל הזמן מדברים על היי-טק, וסטודנט למדעים יכול לבוא ולעניין את הנוער בתחום הזה.

מל פולישוק-בלוך: אני אמרתי בתחילת הישיבה, כי רוב התלמידים שולטים במחשוב הרבה יותר מהמורות שלהם.

אילנה זיילר: אני מציע לקרוא את המאמר של אבירמה גולן בעיתון "הארץ", שאומרת כי מרוב היי-טק שכחנו כי יש גם מדעי הרוח והשכלה כללית.

אילנה זיילר: בואו לא ניסחף רק לתחום היי-טק.

מל פולישוק-בלוך: בתחומים של מדעי הרוח, המורות שולטות.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו רוצים לתת תמיכה איפה שיש חולשה של המערכת.

אילנה זיילר: אני חושבת שחוג לשירה, חוג לספרות יפה או חוג לדיונים בנושאים אקטואליים, לא פחות חשובים.

אילנה זיילר: אנחנו מדברים כאן על מאגר ההון האנושי.

אילנה זיילר: אתם אומרים בהצעת החוק, כי התוכנית הזו תאפשר הארכת יום לימודים.

אילנה זיילר: פה צריך להיזהר.

אילנה זיילר: סטודנטים לא יכולים להיות בבית ספר ללא מנהל ומורים.

אילנה זיילר: זה לא מאפשר הארכת יום לימודים, אלא תמיכה במערכת השעות הקיימת של בית הספר.

אילנה זיילר: הארכת יום לימודים פירושה, שכולם הולכים הביתה ובמקום 50 מורים יש 50 סטודנטים.

אילנה זיילר: אין לנו הגדרה של סטודנט.

אילנה זיילר: לא הגבלנו את הסטודנט בגיל, ולכן יכול להיכנס לתוכנית הזו גם אדם בגיל 40 שהלך ללמוד.

אילנה זיילר: הנקודה של הגיל הצעיר, היא לא קריטית כאן.

מל פולישוק-בלוך: הכוונה היא לצעיר ברוחו.

אילנה זיילר: אנחנו מדברים על אדם שמעוניין להתנדב ועומד בקריטריונים שאנחנו נקבע.

מל פולישוק-בלוך: לטומי לפיד היתה פעם תוכנית רדיו, ופעם אחת הוא אמר במסגרתה, כי אדם סקרן הוא אדם צעיר.

שלמה ישי: בגיל 50 הוא יכול להיות שחוק.

אילנה זיילר: למה שהוא יהיה שחוק?

אילנה זיילר: לא מדובר במורה.

מל פולישוק-בלוך: אני הייתי אחרי גיל 40 כאשר הלכתי ללמוד משפטים.

אילנה זיילר: לכן, כאשר אומרים שהסטודנט יהיה יותר קרוב בגילו לילד, זה לא תמיד נכון.

אילנה זיילר: לא בכל מקרה, כאשר נכנס סטודנט לכיתה, הילד בא ומגלה את כל רחשי ליבו.

אילנה זיילר: אני רואה א החלק ההתנדבותי והחברתי.

אילנה זיילר: צריך להיזהר מחשיבה שאומרת, כי יבוא מישהו ויפתור את כל הבעיות של הילדים ויהיה תחליף למורה או לפסיכולוג.

אילנה זיילר: אם מביאים בחשבון את כל ההערות, אני רואה בחוק הזה חיוב רב מהצד הפדגוגי.

יבינה זכאי בראונר: ב-30 לנובמבר היתה ישיבת ועדת שרים לחקיקה שאמרה, שעמדת הממשלה הנה לתמוך בהצעת החוק, בתנאי שהנושא יטופל בחקיקה נפרדת ויתואם עם משרדי הממשלה הנוגעים בדבר.

יבינה זכאי בראונר: לנו יש כמה הערות קונקרטית לנוסח, שהם די בהלימה למה שנאמר כאן על ידי הגורמים המקצועיים.

יבינה זכאי בראונר: כפי שאמרה עו"ד מירב ישראלי, אנחנו לראות אם ניתן לשלב את הצעת החוק הזו בחוק מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך.

יבינה זכאי בראונר: על פניו זה נראה בלתי אפשרי, גם בגלל ההיבט התקציבי.

יבינה זכאי בראונר: במקרה כזה נצטרך לחזור לוועדת שרים לחקיקה ושהאוצר ייתן את דעתו.

יבינה זכאי בראונר: בנוסף, שם מדובר במוסדות מסוימים שחל עליהם חוק יום חינוך ארוך.

מל פולישוק-בלוך: למה לא להשאיר את זה כמו שזה?

יבינה זכאי בראונר: עמדת הממשלה היא שזה לא יהיה מטופל במסגרת חוק המועצה להשכלה גבוהה, והיועצת המשפטית של המל"ג, שיושבת כאן, תסביר מדוע.

אהוד רצאבי: אז נעשה חוק עצמאי ונפרד.

יבינה זכאי בראונר: זו ההצעה שלנו.

יבינה זכאי בראונר: אנחנו מבקשים שהחוק הזה ייקרא, שילוב סטודנטים במערכת החינוך.

יבינה זכאי בראונר: אנו מציעים להוריד את המילים, "הוראה" ו"מועצה להשכלה גבוהה".

יבינה זכאי בראונר: בסעיף א', היינו מבקשים שיהיה ברור היכן יקבע שר החינוך את התוכנית, בתקנות או בכללים.

יבינה זכאי בראונר: אנחנו מבקשים שההתייעצות תהיה רק עם המל"ג ולא עם כל המוסדות, כי מהכירות שלנו עם הליכי חקיקה אחרים, התייעצות עם 30-50 מוסדות לא תיגמר.

יבינה זכאי בראונר: בסעיף 15 ב (א), השאלה היא האם הכוונה היא למוסדות חינוך רשמיים.

מל פולישוק-בלוך: מה זה מוסדות חינוך לא רשמיים?

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שצריך להוריד את המילה, רשמי.

אהוד רצאבי: יכול להיות שיקומו מוסדות חינוך שאינם רשמיים.

אהוד רצאבי: יכול להיות שפלוני יקים לעצמו חוג ויגיד לסטודנט לעבוד אצלו.

מירב ישראלי: אנחנו צריכים להחליט, האם אנחנו מדברים רק על מוסדות רשמיים או גם על מוסדות מוכרים.

אהוד רצאבי: מה זה מוסד חינוך רשמי?

מירב ישראלי: מוסד ממלכתי וממלכתי- דתי.

יבינה זכאי בראונר: זה לא כולל בתי ספר דמוקרטיים, בתי ספר חרדים וכיתות יא'-יב' בכלל.

אהוד רצאבי: הכוונה היא למוסד מוכר.

מירב ישראלי: מוסדות מוכרים כוללים מוסדות מוכרים ומוסדות מוכרים שאינם רשמיים.

יבינה זכאי בראונר: יש לי הערה גם לגבי הסיפא של סעיף קטן א', לרבות בדבר בחירה והכשרה של סטודנטים מתאימים בהכנת תוכנית הוראה.

יבינה זכאי בראונר: כפי שאמרה ד"ר זייילר, זה אמור להיות לרבות עוד הרבה דברים, כמו איך אנחנו ב7וחרים את הסטודנטים, איך הם ישובצו, איפה הם ישובצו וכו'.

יבינה זכאי בראונר: לכן, היינו מעדיפים למחוק את המילה "לרבות" ולתת שיקול דעת לשר לקבוע בתוכנית את כל הדברים האלה.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שהמילים, "תוכנית לשילוב סטודנטים בפעילות חינוכית", כוללות הכל.

יבינה זכאי בראונר: בסעיף ההגדרות היינו מבקשים שהמחוקק ייתן דעתו להוסיף גם להגדרה של סטודנט וגם להגדרה של פעילות חינוכית.

יבינה זכאי בראונר: יש חקיקה אחרת שמדברת בעיקר על סטודנטים לתואר ראשון.

יבינה זכאי בראונר: גם כאן המציע צריך לתת דעתו, האם הוא מבקש שגם סטודנטים לתארים מתקדמים יהיו כלולים בהגדרה.

יבינה זכאי בראונר: לגבי הגדרה לפעילות חברתית, אנחנו נשמח לבל רעיונות.

יבינה זכאי בראונר: כפי שהוועדה מכוונת, זה צריך להיות רחב.

מירב ישראלי: השאלה היא אם צריך הגדרה.

מל פולישוק-בלוך: כל אחד יודע מה זה סטודנט.

יבינה זכאי בראונר: אבל נדרשת הגדרה.

מירב ישראלי: אם אנחנו מגדירים מוסד להשכלה גבוהה, אז סטודנט זה תלמיד במוסד להשכלה גבוהה.

יבינה זכאי בראונר: אבל אז זה כולל גם תארים מתקדמים.

מירב ישראלי: האם יש לך בעיה שסטודנט לתואר שני ייכנס למערכת החינוך?

יעל טור כספא: ומה לגבי תואר שלישי?

מירב ישראלי: אפשר לומר, תואר ראשון ותואר שני.

מירב ישראלי: בכל מקרה, בדוקטורט אין הרבה נקודות זכות.

מירב ישראלי: בתואר ראשון ובתואר שני יש לזה רלוונטיות יותר גדולה.

יבינה זכאי בראונר: יש לי הערה נוספת.

יבינה זכאי בראונר: אנחנו היינו ממליצים להשמיט כליל את סעיף קטן (ב).

מירב ישראלי: אבל אז את לא מזכירה את התמורה לסטודנט.

מירב ישראלי: את לא רוצה להוסיף מלגות ואת לא נותנת נקודות זכות.

יבינה זכאי בראונר: בתוכנית ייקבע מה תהיה בדיוק התמורה.

מירב ישראלי: זה תיקון לחוק המועצה הגבוהה, כיוון שאנחנו מדברים על איזושהי תמורה לסטודנט.

מירב ישראלי: או שהתמורה היא מתקציב המדינה ליום חינוך ארוך, כמו בחוק עידוד מעורבות סטודנטים, או שהתמורה היא דרך נקודות זכות ואז הסמכות היא של המוסדות להשכלה גבוהה.

מירב ישראלי: אני לא חושבת שאנחנו יכולים להוריד את הנושא של ההתייחסות לכך שהשר יקבע את המלגה בתקנות.

אילנה זיילר: אבל פה לא מדובר על מלגות.

יעל טור כספא: ראשית, אני רוצה להבהיר שכבר היום יש שילוב של סטודנטים בפעילות חברתית והכרה בנקודות זכות עבור זה.

יעל טור כספא: אני לא חושבת שזה צריך להיות תיקון לחוק המל"ג, כי זה אפשרי כבר היום לפי חוק המל"ג.

יעל טור כספא: בכל מוסד להשכלה גבוהה יש חופש אקדמי להחליט שהוא מקבל את הנושא הזה.

יעל טור כספא: בפברואר 2004 החליטה המועצה להשכלה גבוהה, לאור בקשה של יו"ר התאחדות הסטודנטים שהוא חבר מועצה, לראות בחיוב מעורבות סטודנטים בתוכניות של פעילות חברתית- חינוכית למען הקהילה, וקראה למוסדות להשכלה גבוהה לשקול בחיוב מתן 2 נקודות זכות בגין פעילות זאת.

יעל טור כספא: הוחלט לבקש ממנכ"לית המל"ג ומחבר מל"ג ויו"ר התאחדות הסטודנטים בשיתוף עם המוסדות להשכלה גבוהה, להכין הצעה מפורטת ליישום ההחלטה.

יעל טור כספא: לצורך כך הוקם צוות שפועל כיום וקיים לא מעט ישיבות בנושא.

יעל טור כספא: יו"ר התאחדות הסטודנטים הוא חבר בו, ויחד עם שאר החברים הוא בונה תוכנית להכרה בעד 2 נקודות זכות בגין פעילות חברתית.

יעל טור כספא: אני אל יודעת מהי מטרת החוק הזה ומה היא אמורה להוסיף על המצב הקיים.

אהוד רצאבי: תסתכלי מתי החוק הזה הוגש.

יעל טור כספא: אני מדברת על המצב הקיים היום.

יעל טור כספא: אני לא בטוחה שנדרשת חקיקה בנושא.

מירב ישראלי: האם פעילות חברתית כוללת גם הוראה במערכת החינוך?

יעל טור כספא: כן.

מירב ישראלי: האם יש תוכניות כאלה שפועלות היום?

יעל טור כספא: למיטב ידיעתי, כן.

יעל טור כספא: אני לא יודעת מה בדיוק פועל היום.

יעל טור כספא: הנושא הזה נכלל בדיונים של הוועדה שברשות מנכ"לית המועצה.

יעל טור כספא: המועצה בירכה על כך ואמרה כי היא רואה צורך בכך שהם ישתלבו במערכת החינוך.

יעל טור כספא: לכן, אני לא רואה צורך בחקיקה כדי ליישם את הנושא.

מל פולישוק-בלוך: האם פרוייקט פר"ח מופיע בחקיקה?

מירב ישראלי: לא.

אהוד רצאבי: הבעיה היא, שכאשר הדברים האלה לא נמצאים בחקיקה אז יום עושים ויום לא עושים.

יעל טור כספא: אבל גם החוק המוצע לא מתכוון לפגוע בחופש האקדמי של המוסדות להשכלה גבוהה.

יעל טור כספא: המטרה היא להמליץ למוסדות לעשות את זה, וזכותם לקבל או לא לקבל את זה.

יעל טור כספא: זה גם המצב הקיים היום.

אהוד רצאבי: לפני למעלה משנה וחצי יזמתי הצעת חוק שדינה היה ביטול מס הבולים.

אהוד רצאבי: כולם מחאו כפיים, אבל כאשר זה הגיע לממשלה אמרו לי שהחוק מיותר וכי הם יעשו צו.

אהוד רצאבי: אכן יצא צו, אבל הוא ביטל את מה שהוא רוצה וממשיך לגבות דברים שאני לא רציתי.

אהוד רצאבי: אם זה וולונטרי, היום זה ישנו ומחר זה איננו.

אהוד רצאבי: ברגע שזה חוק, אז זה חוק.

מל פולישוק-בלוך: אבל אתה כותב, שהמוסד להשכלה גבוהה רשאי לקבוע.

מל פולישוק-בלוך: אם אתה אומר "רשאי", גם לא עשית כלום.

אייל אפרתי: כאשר אתה אומר רשאי, זה מבטל את הכל.

אהוד רצאבי: אם הייתי אומר "חייב", המל"ג היה אומר כי החופש האקדמי נפגע.

אייל אפרתי: גם עם זה יש לי בעיה.

אייל אפרתי: בכל פעם שאני נתקל בבעיה, הם עונים לי כי יש חופש האקדמי.

יעל טור כספא: חוק המל"ג קבע כי למוסדות להשכלה גבוהה יש חופש אקדמי.

יעל טור כספא: זה לא ייתכן שתחייב מוסד להכיר בפעילות שהוא לא רואה בה כקשורה לתואר האקדמי.

אהוד רצאבי: אני כמחוקק לא הייתי אומר, כי אני רוצה שסטודנט ילמד אוירונוטיקה ובמקום זה הוא יקבל 3 נקודות זכות.

אהוד רצאבי: זה דבר שהמחוקק לא צריך להתערב בו.

אהוד רצאבי: לשם כך יש את המל"ג שיקבע מה צריך לעשות ואיך צריך לעשות.

אייל אפרתי: לפני מספר דקות אמרת שהבעיה היא, שאם לא תרשום את זה בחוק אז המוסדות לא יעשו את זה.

אייל אפרתי: בנוסח הקיים הכולל את המילים, "רשאי לקבוע", אתה מגיע לאותה הבעיה.

אייל אפרתי: המוסד יבין שהוא רשאי לקבוע, והוא לא יקבע זאת.

יעל טור כספא: אתה לא יכול לחייב מוסד שיש לו שיקול דעת אקדמי, להחליט מה נכון לצורך קבלת נקודות זכות אקדמיות.

יעל טור כספא: אתה לא יכול לחייב אותו להכיר במשהו שהוא לא סבור שהוא יכול להכיר בו לצורך קבלת תואר אקדמי.

שלמה ישי: אז בשביל מה צריך חוק בכלל?

יעל טור כספא: אני לא חושבת שצריך את החוק הזה.

יעל טור כספא: ועדת שרים קיבלה את החוק הזה בתנאי שהוא לא יהיה חלק מחוק המל"ג.

יעל טור כספא: אני סבורה, שלאור העובדה שהמועצה ראתה את הנושא הזה בחיוב, יש לשקול זאת שוב.

אהוד רצאבי: כיוון שועדת השרים תמכה בחוק הזה, החוק הוא רלוונטי.

מירב ישראלי: הערך המוסף של ההצעה הזו, היא שהשר יקבע תוכנית ותהיה תוכנית מסודרת לשילוב של סטודנטים בהוראה, שזה דבר שלא קיים היום.

מירב ישראלי: יעל, אתם לא יכולים לחייב את משרד החינוך בהחלטת המועצה, להקים מערכת מסודרת.

מל פולישוק-בלוך: החוק הזה הוא החוט המקשר בין המל"ג לבין מערכת החינוך.

יעל טור כספא: אני לא ביקשתי חוק בשביל זה.

יעל טור כספא: השרה היא אותה שרה.

יעל טור כספא: יו"ר המל"ג היא גם שרת החינוך.

יעל טור כספא: אני לא רואה מניעה שהנושא הזה ייעשה בשיתוף פעולה.

אהוד רצאבי: העובדה היא שזה לא נעשה עד היום.

מל פולישוק-בלוך: למה לא עשו את זה 50 שנה?

יעל טור כספא: רק בפברואר 2004, כאשר המועצה קיבלה את ההחלטה, יו"ר העלה את חשיבות הנושא.

יעל טור כספא: כל חברי המועצה היו תמימי דעים כי הנושא הזה הוא חשוב, ולכן החליטו על הקמת הוועדה.

יעל טור כספא: בנוסף, זה קיים כבר בחלק מהמוסדות להשכלה גבוהה.

יעל טור כספא: יו"ר התאחדות הסטודנטים סבר שזה לא דבר שיש לו מספיק מודעות, ולכן הוא ביקש שתוקם ועדה.

אייל אפרתי: זה קיים בחיפה ובשנקר, במקומות מאוד מסוימים.

אייל אפרתי: אני ישבתי בוועדה הזו עם יו"ר ההתאחדות ועם משה אהרוני, וכולנו הגענו למסקנה שאם לא תהיה חובה כזו, זה לא יקרה.

אייל אפרתי: מתוך 28 גופים שיושבים תחת ההתאחדות, יש 2-3 גופים שמקיימים את זה.

אייל אפרתי: כולם מכירים בזה ואומרים שזה חשוב וטוב, אבל בסוף אומרים שיש להם חופש אקדמי.

מל פולישוק-בלוך: אם האוניברסיטה לא תרצה לעשות זאת, אז היא לא תעשה.

מירב ישראלי: היא תגדיל את מספר הנקודות לתואר, ותגיד כי במקום 42 נקודות אתה צריך 45 נקודות.

אייל אפרתי: אבל אם אנחנו מכירים בחשיבות של מעורבות הסטודנטים, אז אולי עדיף שיגדילו את מספר הנקודות וזאת כדי שסטודנטים יהיו מעורבים בפעילות חברתית.

אייל אפרתי: המטרה שלנו היא לקדם סטודנטים במעורבות קהילתית.

שירלי אבנר: אני לימדתי בבית ספר באשדוד וקיבלתי על זה שתי נקודות ומלגה.

שירלי אבנר: זה היה חלק מהחופש האקדמי של אותה פקולטה.

שירלי אבנר: זה היה בתחום הספציפי שאני למדתי, ולפקולטה היתה שליטה לגבי התוכן, אבל זה אל תמיד כך.

מל פולישוק-בלוך: האם בכל חוג יש קורסי בחירה?

אייל אפרתי: כן.

אייל אפרתי: כולם פה תמימי דעים שהצעת החוק הזו היא מצוינת וברוכה, אבל מתוך 28 גופים רק 3-4 גופים מיישמים את זה.

מירב ישראלי: השאלה היא, אם כאשר תהיה תוכנית מסודרת יותר מוסדות יאמצו זאת.

אהוד רצאבי: ברגע שתהיה תוכנית מוסדרת ויהיה גם לחץ על האוניברסיטה מתוך הסטודנטים עצמם, סביר להניח שזה ייושם.

יעל טור כספא: גם המועצה ראתה את הנושא הזה בחיוב.

אן גרשנוביץ: אני לומדת במכללה להוראת טכנולוגיה בתל אביב.

אן גרשנוביץ: בכל מכללה להכשרת מורים, אנחנו חייבים לעשות פעילות למען הקהילה, מחויבות אישית או פר"ח.

אן גרשנוביץ: השאלה היא, האם יש התייחסות לסטודנטים להוראה.

אן גרשנוביץ: אנחנו מחויבים ללמוד קורס עזרה ראשונה, ובשנקר מקבלים על כך 2 נקודות זכות.

יבינה זכאי בראונר: לכן אנחנו רוצים לבטל את סעיף (ב).

מירב ישראלי: אבל גם לפי סעיף (ב) לא בטוח שהם יקבלו נקודות זכות.

מירב ישראלי: המוסד לא מחויב לתת את זה.

אן גרשנוביץ: אני שואלת, מה קורה אם מעבר למחויבות שלי אני מתנדבת.

יבינה זכאי בראונר: בתוכנית שיקבע השר יילקחו בחשבון גם סיטואציות כאלה.

מירב ישראלי: מה זה יעזור שתעבירי את זה לשר?

מירב ישראלי: השר לא יכול לחייב את המוסדות, ואם את לא תקבעי את זה בחוק הוא גם לא ייתן מלגות על כך.

מירב ישראלי: נניח שתקבעי בחוק שתהיה תוכנית, מה יקבל הסטודנט?

יבינה זכאי בראונר: אנחנו מורידים את זה מרמה של חקיקה ראשית לרמה של חקיקת משנה.

מירב ישראלי: מה השר יקבע בחקיקת המשנה?

מירב ישראלי: מה תהיה התמורה לסטודנט?

יבינה זכאי בראונר: השר יקבע את סעיף התמורה.

מירב ישראלי: איך השר יכול לקבוע למוסד אקדמי מה לתת.

יבינה זכאי בראונר: הוא יכתוב תוכנית שהיא בגדר המלצה לכל המוסדות.

יבינה זכאי בראונר: מוסד שירצה יאמץ את זה ומוסד שלא ירצה לא יאמץ אותה.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שזה הרבה יותר גרוע מאשר שיהיה כתוב בחקיקה ראשית שהמוסד עצמו יקבע.

מל פולישוק-בלוך: אם השר יתחיל להתערב, אנחנו נגיע למצב הרבה יותר גרוע.

מל פולישוק-בלוך: אני אל רוצה לתת לשר אפשרות לקבוע שום דבר בתחום החינוכי של המוסדות להשכלה גבוהה.

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה שהמוסד עצמו יקבע את הכללים שלו.

מל פולישוק-בלוך: זה הרבה יותר נכון והרבה יותר חכם.

מל פולישוק-בלוך: זה גם הרבה יותר משתלב עם החופש האקדמי.

מל פולישוק-בלוך: אם תכניסי את השר לעניין, אז היום הוא יקבע כמה נקודות זכות יינתנו ומחר הוא יקבע כמה שעות ילמדו חשבון בחוג למתמטיקה.

יבינה זכאי בראונר: לפי ההיגיון הזה, אז לא בטוח בכלל שצריך לקבוע תוכנית.

מל פולישוק-בלוך: התוכנית תהיה לגבי משרד החינוך.

מל פולישוק-בלוך: תפקידו של שר החינוך יהיה לקבוע את הכללים לפיהם ייכנסו הסטודנטים למערכת החינוך.

מל פולישוק-בלוך: גם פה תהיה אוטונומיה רחבה ככל האפשר למנהל בית הספר.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו כרגע מדברים על הצד השני של המשוואה, על המערכת להשכלה גבוהה.

מל פולישוק-בלוך: המערכת להשכלה גבוהה אוהבת חופש אקדמאי, וטוב שכך.

מל פולישוק-בלוך: היא צריכה שיהיה לה חופש אקדמאי, ואנחנו לא צריכים ששרת החינוך או כל שר אחר יקבע משהו.

מל פולישוק-בלוך: היחידי שיכול לקבוע.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו רוצים לאפשר מצד אחד את נתינת נקודות הזיכוי, ומצד שני לאפשר את שילוב הסטודנטים.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו פותחים את החסמים, ואתם תעשו מה שאתם מבינים.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו לא צריכים לקבוע בחקיקה את כל השלבים.

אורי ויצמן: אבל אז אתם נותנים פתח למוסדות להחליט שהם לא נותנים נקודות זכות כלל בגין פעילות חברתית.

מל פולישוק-בלוך: נכון.

מל פולישוק-בלוך: אני לא רוצה להיכנס ברגל גסה לשיקולים של המערכת להשכלה גבוהה.

אורי ויצמן: אז אתם חוסמים את העניין של מעורבות סטודנטים בקהילה.

אורי ויצמן: אני גם רכז תרבות ומעורבות חברתית במכללה שלי, ואני מכיר את הבעיה הזו.

אורי ויצמן: אין לי משהו שיגרה אותם לפעול למען הקהילה.

אורי ויצמן: פנו אלי סטודנטים רבים שאמרו שאם הם היו מקבלים על כך נקודות זכות, הם היו פועלים לטובת הקהילה.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו מאפשרים את המנגנון, אנחנו פותחים את החסמים והסטודנטים מצדם ילחצו על המוסד שלהם, ואז זה יקרה.

מל פולישוק-בלוך: אף אחד לא יפעל נגד זה.

מל פולישוק-בלוך: העובדה היא שפרוייקט פר"ח פועל וכך גם חוק מעורבות סטודנטים ביום לימודים ארוך.

מל פולישוק-בלוך: התפקיד שלנו הוא רק לאפשר שזה יקרה.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו לא יכולים להכריח מישהו לעשות את זה.

יעל טור כספא: יש חשיבות שהסטודנטים יהיו מעורבים במערכת החינוך, אך יחד עם זאת יש עוד פעילות חברתית ענפה שחשוב שסטודנטים יהיו מעורבים בה.

יעל טור כספא: לא ברור לי מדוע לקבוע חקיקה דווקא לנושא הספציפי הזה, כשהמועצה החליטה שהיא תכלול את כלל הפעילויות החברתיות.

מל פולישוק-בלוך: היתרון של סטודנטים מעורבים במערכת החינוך, הוא שלהם יש את היכולת ואת ההשכלה לסייע למערכתה חינוך שזקוקה לסיוע.

מל פולישוק-בלוך: לסייע בבתי חולים, יכולים גם הרבה אחרים.

מל פולישוק-בלוך: זה לא ייחודי לסטודנטים.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו נדרשים פה לחיבור שבין מערכת החינוך למערכת להשכלה גבוהה.

מל פולישוק-בלוך: החיבור הזה ניזון אחד מהשני.

מל פולישוק-בלוך: אם לא יהיו לנו בתי ספר טובים, גם ההשכלה הגבוהה תיפגע.

מל פולישוק-בלוך: מערכת להשכלה גבוהה צריכה לראות את זה כחומר הגלם שלהם.

יעל טור כספא: אני כן חושבת שיש חשיבות להתייעצות עם המוסדות להשכלה גבוהה.

יבינה זכאי בראונר: אני אומרת את זה מניסיון.

יבינה זכאי בראונר: בתקנות חינוך מיוחד היינו צריכים להיוועץ עם כל הארגונים הציבוריים וזה לקח שנתיים.

מל פולישוק-בלוך: למה לא מספיק להיוועץ עם המועצה להשכלה גבוהה שהיא הנציגה של כל המוסדות?

יעל טור כספא: בסופו של דבר שיקול הדעת הוא של המוסד להשכלה גבוהה וכדאי להיוועץ את המוסדות כדי לשכנע אותם לקבל את זה.

מל פולישוק-בלוך: ואם נעשה את זה עם ראשי ור"א?

מירב ישראלי: אבל ור"א מייצגת רק את האוניברסיטאות.

מל פולישוק-בלוך: נכון.

יבינה זכאי בראונר: הרעיון הוא שהמל"ג יעשה התייעצות פנימית בתוכו ויבוא לשרה עם עמדה מגובשת ואז ההיוועצות לא תיקח שנתיים.

יבינה זכאי בראונר: היוועצות על פי דין היא דבר מאוד מסובך.

מל פולישוק-בלוך: אחד יכול לתקוע את כל העניין.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שהערות הובנו וכי יש הסכמה כמעט על כל סעיפים.

מירב ישראלי: אני אקריא את החוק ואדבר על התיקונים.

מירב ישראלי: קבענו כי זה לא יהיה תיקון לחוק המועצה להשכלה גבוהה.

מל פולישוק-בלוך: אני לא הבנתי עד עכשיו למה.

אהוד רצאבי: זו היתה החלטת הממשלה.

יעל טור כספא: אין צורך שזה יהיה תיקון.

יעל טור כספא: יש המון חוקים נפרדים, כמו הנושא של ההלוואות.

מירב ישראלי: אנחנו נקרא לזה, הצעת חוק שילוב סטודנטים במערכת החינוך.

מירב ישראלי: אני מקריאה את סעיף 1.

מירב ישראלי: כאשר אומרים יקבע, הכוונה היא בדרך של חקיקת משנה.

מירב ישראלי: אנחנו נגיד, "מוסדות חינוך מוכרים".

מירב ישראלי: מדובר על תואר ראשון, והשאלה היא האם אנחנו רוצים להרחיב זאת.

אהוד רצאבי: אין לי בעיה לכתוב, תואר אקדמי.

מירב ישראלי: אבל אמרנו שזה לא מתאים לדוקטורט.

אהוד רצאבי: בדוקטורט אין נקודות זכות.

מירב ישראלי: יש קצת.

מירב ישראלי: נכתוב, תואר ראשון ושני.

מירב ישראלי: אנחנו נוסיף הגדרה של מוסד להשכלה גבוהה והגדרה של סטודנט.

מירב ישראלי: סטודנט יוגדר כתלמיד במוסד להשכלה גבוהה.

יעל טור כספא: את יכולה לכתוב כאן סטודנט לתואר ראשון ושני.

אהוד רצאבי: ואם דוקטורנט ירצה לעשות את זה?

מירב ישראלי: הוא לא יקבל נקודות זכות.

מירב ישראלי: אני רוצה להתייחס לתוכנית שיקבע השר.

מירב ישראלי: אני חושבת, שצריך להתייחס לכמה דברים שאילנה התייחסה אליהם.

מירב ישראלי: בחוק עידוד מעורבות סטודנטים, נקבע שהשר יקבע תוכנית ואחר כך נקבע שייקבעו תקנות לביצוע.

מירב ישראלי: כתוב, כי השר ימנה מינהלת תוכנית שתקבע את דרכי הפעלת התוכנית, לרבות דרכי קבל המועמדים, הכשרתם וחלוקת המלגות.

מירב ישראלי: השאלה היא, האם אנחנו רוצים להתייחס לנושא דרכי קבלת המועמדים והכשרתם.

יבינה זכאי בראונר: לא.

יבינה זכאי בראונר: אנחנו רוצים לקבוע את הכל בתוכנית.

יבינה זכאי בראונר: מתגבשות תקנות לגבי חוק עידוד מעורבות סטודנטים.

יבינה זכאי בראונר: שם ראינו כי לא מדובר רק בבחירת הסטודנטים, אלא גם שיבוץ שלהם בבתי הספר והתייצבות וכו'.

מל פולישוק-בלוך: האם כל התקנות הן באישור ועדת החינוך?

מירב ישראלי: זה תלוי בחוק.

אהוד רצאבי: אני חושב שמשרד החינוך יכול לעשות את זה.

אהוד רצאבי: האינטרסים הם משותפים.

מירב ישראלי: יש גם מועד פרסום תוכנית ראשונה.

מל פולישוק-בלוך: אני למדתי שכאשר השר צריך להביא תקנות או תוכנית לכאן, זה מזרז את העניין.

אהוד רצאבי: אבל אם לא תהיה תוכנית, לא יהיה חוק.

מל פולישוק-בלוך: זה טוב שיש לשר מישהו שיזיז אותו.

אהוד רצאבי: אז נוסיף שהתוכנית תהיה באישור הוועדה.

מירב ישראלי: אני רוצה לדבר על התחילה.

מירב ישראלי: התוכנית הראשונה צריכה להגיע לאישור הוועדה בתוך 6 חודשים.

מירב ישראלי: הוועדה צריכה לדון על כך ואחר כך יהיה תאריך התחילה.

מירב ישראלי: תאריך התחילה צריך להיות אחרי התוכנית ראשונה.

אהוד רצאבי: הכי טוב שזה ייכנס לתוקף מתחילת שנת הלימודים הבאה.

יבינה זכאי בראונר: חצי שנה לא תספיק.

מירב ישראלי: בשלב זה נקבע את תחילת שנת הלימודים תשס"ו.

יעל טור כספא: זה לא ריאלי.

מירב ישראלי: אז בואו נשאיר את זה פתוח ונקבע את זה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

מל פולישוק-בלוך: בואו נצביע על כך.

מל פולישוק-בלוך: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד- אין נמנעים- אין