ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 229, 2005-05-02 09:00

קולט אביטל: בוקר טוב לכולם.

קולט אביטל: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות שמתקיימת היום למרות העובדה שהכנסת נמצאת בפגרה.

קולט אביטל: אנחנו מתכנסים היום לא כדי לדון בהחלטת בג"ץ פרופר, אלא בהתארגנות הממשלה ליישום החלטת בג"ץ בנושא הליכי גיור.

קולט אביטל: להזכירכם, ב-31 למרץ 2005 התקבלה החלטה ברוב גדול של בית המשפט העליון שחייבה את מדינת ישראל להכיר בגיור שנערך בקהילה יהודית מוכרת בתפוצות, גם אם הליכי ההכנה לא נעשו בארץ, וגם אם הם נעשו בארץ.

קולט אביטל: כלומר, הממשלה אמורה להכיר במעמדם של אנשים שעברו תהליכי גיור בארץ והגיור עצמו נעשה בחוץ לארץ כיהודים.

נסים דהן: לא כיהודים, אלא כאזרחי מדינת ישראל.

קולט אביטל: כאזרחי מדינת ישראל וכיהודים.

נסים דהן: המדינה לא מכירה ביהודים או לא ביהודים, המדינה יכולה לתת או לא לתת אזרחות.

נסים דהן: ההלכה היא זו שקובעת אם הם יהודים או לא יהודים.

נסים דהן: הבג"ץ לא קבע שהם יהודים אלא הוא קבע שהם אזרחי מדינת ישראל.

נסים דהן: עם כל הכבוד לבג"ץ, הוא יכול לקבוע מי אזרח ומי לא אזרח, לא יותר, נקודה.

נסים דהן: קודם כל נשים דברים על דיוקם.

קולט אביטל: חבר הכנסת דהן, כשתרצה תתבטא.

קולט אביטל: אני מבקשת ממך לא לתקן אותי.

נסים דהן: צריך לדייק בעובדות.

קולט אביטל: שמענו אותך.

קולט אביטל: עכשיו תן לי לנהל את הדיון כפי שצריך.

קולט אביטל: אנחנו התכנסנו כאן כדי לדון בסוגיה הזאת, ובעיקר כדי לשמוע כיצד נערכת הממשלה.

קולט אביטל: אני רוצה להוסיף שבשנת 2002 חייב בג"ץ את המדינה לרשום את המתגיירים בגיורים לא אורתודוקסים שנערכו בישראל כיהודים במרשם האוכלוסייה, וזאת תשובה לחבר הכנסת דהן.

קולט אביטל: אני חוזרת, בשנת 2002 חייב בג"ץ את המדינה לרשום את המתגיירים בגיורים לא אורתודוקסים שנערכו בישראל כיהודים.

קולט אביטל: אני רוצה לפנות קודם כל לשר הפנים, ולאחר מכן ידברו גם חבריי חברי הכנסת.

קולט אביטל: אדוני השר, בבקשה.

אופיר פינס-פז: תודה גברתי יושבת הראש.

אופיר פינס-פז: בפתח הישיבה אני קודם כל רוצה להתנצל על כך שאני אעזוב את הדיון הזה באמצע מכיוון שנקבעה לנו היום ישיבת ממשלה בשעה 10:00, ואני כמובן אצטרך להיות שם.

אופיר פינס-פז: פסיקת הבג"ץ בהרכב של 11 שופטים, ברוב של 7 מול 4, היא פסיקה סופית, חלוטה.

אופיר פינס-פז: יחד עם זה, היא כמובן מבטאת סוג של ויכוח פנימי.

אופיר פינס-פז: לא היה כאן פה אחד, אלא היה כאן 7 בעד ו-4 נגד.

אופיר פינס-פז: אני בהחלט מברך על ההחלטה.

אופיר פינס-פז: יחד עם כך, אני גם מודע לבעייתיות שדיברו עליה שופטי המיעוט, ואפילו חלק משופטי הרוב.

אופיר פינס-פז: קודם כל לגבי הנושא לגופו של עניין.

אופיר פינס-פז: נמצאים איתי פה גם היועץ המשפטי של מירשם האוכלוסין עו"ד דניאל סלומון וגם מנהל מינהל האוכלוסין מר ששי קציר והם יישארו בישיבה גם לאחר שאני אצטרך ללכת לישיבה הממשלה.

אופיר פינס-פז: אנחנו צריכים ליישם את החלטת בית המשפט הגבוה לצדק, ואני רוצה לומר לכם שאנחנו כבר מיישמים את ההחלטה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה שתדעו שכל מי שהיום עובר את הליך הגיור הזה ומגיע לרישום במשרד הפנים הוא יירשם, או הוא נרשם, או הוא בתהליכי רישום כפי שמתחייב מהחלטת הבג"ץ.

אופיר פינס-פז: יחד עם זה, אני קיימתי ישיבה ראשונה במשרדי עם הנוגעים בדבר, ונדמה לי שכבר התקיימה ישיבה או תתקיים ישיבה גם עם אנשי משרד המשפטים, כי אנחנו רוצים שהרישום הזה לא יהיה פתח לדברים שאף אחד מאיתנו לא רוצה.

אופיר פינס-פז: זאת אומרת, אנחנו לא רוצים פתח לניצול לרעה.

אופיר פינס-פז: אני אגב חושב שלא יהיה פתח לניצול לרעה מהטעם הפשוט.

אופיר פינס-פז: התנועות הלא אורתודוקסיות, קרי התנועה הרפורמית והתנועה הקונסרבטיבית לפי מיטב ידיעתי ובדיקתי, אין להן שום כוונה, ואני גם מניח שאנשים כאן יגידו את זה, לרשום באופן לא מסודר את המתגיירים.

אופיר פינס-פז: מי שעקב אחרי ההליך לאורך כל השנים יכול לראות שאלו שהתגיירו לא בגיורים אורתודוקסים לא עברו איזשהו גיור חפוז, לא עברו איזשהו הליך שהוא לא הליך.

אופיר פינס-פז: הם עברו הליך גיור.

אופיר פינס-פז: אומנם לא על-פי ההלכה האורתודוקסית, אבל הם עברו הליך מסודר, ארוך שנמשך תקופה ארוכה.

אופיר פינס-פז: לא מדובר באיזהו הליך שנעשה צ'יק-צ'אק.

קולט אביטל: אלו לא גיורי קפיצה.

אופיר פינס-פז: הסלנג שמדבר על גיורי קפיצה נותן תחושה של שרלטנות חס וחלילה, או חובבנות, או איזשהו הליך מזורז, או משהו לא רציני.

אופיר פינס-פז: אבל, זה לא נכון.

אופיר פינס-פז: לפי הבדיקה שאני קיימתי, ההליך הוא הליך יהודי רציני, מורכב, ארוך טווח, שבו האדם המתגייר עובר את ההליך הזה בצורה מסודרת באמצעות הגורמים המוסמכים בשתי הקהילות האלה.

אופיר פינס-פז: בסופו של דבר הרישום עצמו נעשה בקהילה בחוץ לארץ, אבל לאחר בדיקה מסודרת.

אופיר פינס-פז: אנחנו במשרד הפנים מתכוונים רק לוודא שההליך הוא הליך ראוי, רציני, כנה ואמיתי, נקודה.

אופיר פינס-פז: אנחנו נרשום את זה.

אופיר פינס-פז: מה היה לפני הבג"ץ?

אופיר פינס-פז: לפני הבג"ץ אנחנו תמיד חייבנו מתגייר מכל קהילה, כולל מקהילה אורתודוקסית, להיות חלק מקהילה במשך שנה.

אופיר פינס-פז: זה היה הנוהל במשרד הפנים.

אופיר פינס-פז: הנוהל הזה בוטל כפועל יוצא של החלטת הבג"ץ.

אופיר פינס-פז: הוא הפך להיות לא רלוונטי ליהודים מכל הזרמים.

אופיר פינס-פז: גם לגבי הגיור האורתודוקסי, וגם לגבי הגיורים האחרים לא יהיה יותר מבחן הישארות בקהילה במשך שנה.

אופיר פינס-פז: יחד עם כך, אנחנו דורשים מכל רב מגייר ומכל ראש קהילה שלקחה על עצמה להכיר בגיור הזה להצהיר בפנינו, וזה יהיה אחד המבחנים, שהגיור הוא גיור רציני, ההליך הוא הליך ראוי.

אופיר פינס-פז: הם לוקחים על עצמם את כל האחריות על המתגייר בבחינת תקינות ההליך, ואנחנו אפילו מגדירים את זה שאנחנו מבקשים ממש הצהרה מהמגייר שהאיש התגייר, עבר את כל ההליכים, והיה מוכר כמתגייר גם לו היה חלק מהקהילה ולא היה מגיע לגיור בפרוצדורה שקבע הבג"ץ.

אופיר פינס-פז: לפיכך, אנחנו מכירים כמובן בדבר הזה.

אופיר פינס-פז: אנחנו רושמים מתגיירים שעברו תהליך בדרך הזאת עם תבחינים.

אופיר פינס-פז: רושמים אותם במרשם האוכלוסין כיהודים.

אופיר פינס-פז: לאחר מכן יש לזה קשר לאזרחות, ועל זה עמד חבר הכנסת דהן במידה רבה של צדק.

אופיר פינס-פז: על-פי הכללים הישראלים יש קשר בין היותך יהודי לבין זכויותיך האחרות, כולל הזכות לאזרחות מתוקף יהדותך.

אופיר פינס-פז: לא אני קבעתי את זה, לא אף אחד בחדר הזה קבע את זה.

אופיר פינס-פז: זו קביעה מקדמת דנא.

אופיר פינס-פז: זה חלק מהכללים שעל פיהם מתקיימת מדינת ישראל מראשיתה, וזכותו של כל אחד לבחון את זה או לחשוב על זה פעם נוספת.

אופיר פינס-פז: לגבי נושא הגיור אני רוצה לומר שאנחנו חיים באיזשהו סוג של פוביה.

אופיר פינס-פז: האם אתם יודעים כמה יש בכלל מתגיירים בשנה בישראל?

קולט אביטל: 350, עכשיו כבר 1,000.

אופיר פינס-פז: לא.

אופיר פינס-פז: לפי מיטב ידיעתי, בסביבות 4,000 וזה כולל את הפלאשמורה שהם עוברים גיור לחומרה.

אופיר פינס-פז: אני גם עומד בראש ועדת השרים להבאת הפלאשמורה, ואני רואה אותם כיהודים.

אופיר פינס-פז: הרב הראשי לישראל הרב עמאר רואה אותם כיהודים.

אופיר פינס-פז: הגיור שהם עוברים הוא איזשהו סוג של גיור לחומרה, וזה לא אומר שהם לא יהודים.

אופיר פינס-פז: מתוך ה-4,000 המתגיירים שישנם, כ- 2,500 הם עולי הפלאשמורה, והיתר הם 1,000, 1,200, 1,500 איש בשנה.

אופיר פינס-פז: זה כל הסיפור.

אופיר פינס-פז: מספרם של היהודים שמתגיירים במסלול הזה הוא קטן מאוד יחסית לגודלה של המדינה.

אופיר פינס-פז: למה אנחנו עושים עניין מדבר שההשפעות שלו הן באמת שוליות לחלוטין?

אופיר פינס-פז: אנחנו עושים מזה שומו שמיים, וכאילו כל המציאות שלנו משתנה.

אופיר פינס-פז: אבל, המציאות שלנו איננה משתנה.

אופיר פינס-פז: המציאות במדינת ישראל היא כזאת שאנחנו בהחלט יכולים וצריכים לקלוט מתגיירים שרוצים להיות חלק מאיתנו.

אופיר פינס-פז: המבחן הוא באמת האם הם רוצים להיות חלק מאיתנו, או שהם רוצים להתגייר כתוצאה משיקולים זרים כמו שיקולים כלכלים ואחרים.

אופיר פינס-פז: זהו מבחן שאנחנו יודעים להתמודד איתו ולבחון אותו.

אופיר פינס-פז: אבל, אנחנו בהחלט מברכים על ההחלטה, ואני לפחות אומר את זה כשר פנים.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להתמקד במיוחד בדבריו של כבוד השופט העליון מר מישאל חשין.

אופיר פינס-פז: מהיום שקמה המדינה הזאת אנחנו יודעים שהמדינה הזאת משמשמשת בית לעם היהודי, וזאת מטרתה העיקרית על-פי התפיסה הציונית המסורתית הקלאסית לרכז את העם היהודי בתוך מדינתו מדינת ישראל.

אופיר פינס-פז: מקימי המדינה הזאת לא שיערו שהמדינה הזאת תהיה אטרקטיבית גם לגורמים אחרים שהם אינם יהודים שירצו לקשור את גורלם בתוך מדינת ישראל.

אופיר פינס-פז: אני אומר את זה לא בהקשר הספציפי של הדיון הזה, אבל אני חושב שהגיע הזמן שמדינת ישראל תפתח מדיניות הגירה, לא רק מדיניות עלייה.

אופיר פינס-פז: אנחנו תמיד חשבנו במושגים של עלייה, ובצדק כי זו המשימה העיקרית.

אופיר פינס-פז: יש כאן גם אלמנט של הגירה שהתפתח בצורה דרמטית במהלך שנות התשעים.

אופיר פינס-פז: אנחנו כל הזמן מגיבים למציאות משתנה מבלי לעצב אותה.

אופיר פינס-פז: אני רואה לעצמי משימה כשר פנים, יחד כמובן עם חבריי לממשלה, אבל אני אצטרך להוביל את התהליך הזה, לבנות למדינת ישראל מדיניות הגירה ולהחליט מה היא רוצה.

אופיר פינס-פז: האם מותר לה להתערב או שהיא צריכה רק להגיב?

אופיר פינס-פז: אני טוען מותר לה להתערב, היא צריכה להתערב כמו כל מדינה אחרת.

אופיר פינס-פז: צריכים לגבש מדיניות הגירה, ועל פי המדיניות הזאת צריכים לקבוע את החוקים הרלוונטיים הקשורים למדיניות ההגירה.

אופיר פינס-פז: צריכים לקבוע את המנגנונים הארגוניים שעוסקים בהגירה כמו שקיים בכל מדינה אחרת.

אופיר פינס-פז: צריכה להיות רשות הגירה למדינת ישראל על-פי כל הכללים שקשורים לעניין הזה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לומר במיוחד לחברי חבר הכנסת דהן, ולחבר הכנסת גפני, ולחברים האחרים, שאני רוצה להציע עצה שהיא באמת חברית.

אופיר פינס-פז: אני לא חושב שהדת היהודית צריכה לעמוד אל מול הלאומיות היהודית, ולמה אני מכוון?

אופיר פינס-פז: בעיניי אדם שרוצה לקשור את גורלו עם מדינת ישראל והוא לא יהודי, והוא רוצה להיות יהודי, והוא רוצה להיות אזרח ישראלי, ומניעיו הם מניעים טהורים וטובים, בסופו של דבר הדבר הזה משרת את הרצון הקולקטיבי של כולנו, דתיים וחילוניים, אורתודוקסים ולא אורתודוקסים, לשמר ולחזק את הרוב היהודי במדינת ישראל, תוך כמובן שמירת כל הזכויות של המיעוט הלא יהודי, ושמירת הזכויות האולטימטיביות שלהם בכל הדברים האזרחיים, וזה זכויות הפרט של האנשים.

אופיר פינס-פז: בסופו של דבר, הרציונל של המדינה הזאת הוא היותה מדינה יהודית ודמוקרטית, וזכותנו באופן הלגיטימי ביותר הוא לנסות ולשמור על ההגמוניה ועל הרוב היהודי במדינה הזאת, כמובן בכלים הכי דמוקרטיים והכי נכונים והכי לגיטימיים.

אופיר פינס-פז: אני לא מציע חס וחלילה להשתמש בשום כלי שהוא איננו לגיטימי.

אופיר פינס-פז: אבל, זו זכותנו.

אופיר פינס-פז: כל האנשים האלה, שהם דרך אגב מעטים, יסייעו לנו בסופו של דבר לשמור על הצביון היהודי לאומי של המדינה הזאת.

אופיר פינס-פז: אני חושב שזה אינטרס משותף של כולם.

משה גפני: אני דווקא מסכים, אל תערב.

משה גפני: שהוא יהיה אזרח מדינת ישראל, אבל הוא לא יהודי.

אופיר פינס-פז: גם זאת אפשרות.

אופיר פינס-פז: יש הרבה מאוד שרוצים להיות אזרחים.

אופיר פינס-פז: אגב, אני גם בעד לתת אזרחות בלי לחייב.

רומן ברונפמן: הצעה בכלל לא רעה.

נסים דהן: הם יהיו אזרחים שווי זכויות לא פחות מצ'רקסים, לא פחות מדרוזים, ולא פחות מפרובוסלבים שרוצים להישאר פרובוסלבים.

נסים דהן: מה אתה רוצה מהם?

נסים דהן: למה אתה מכריח אותם להיות יהודים?

נסים דהן: הוא יכול להיות נוצרי מצוין, הוא יקבל את מלוא הכבוד וההערכה והוא יישאר נוצרי.

אופיר פינס-פז: נכון, מקובל עליי לחלוטין.

נסים דהן: מה הגזענות הזאת להפוך את כולם ליהודים?

אופיר פינס-פז: חס וחלילה.

אופיר פינס-פז: ההצעה של חברי הכנסת גפני ודהן היא בהחלט מקובלת עליי.

אופיר פינס-פז: כל אחד יבחר את דתו ואת דרכו, אנחנו לא צריכים לחסום.

אופיר פינס-פז: אני מבין את הוויכוח ההלכתי, אני לא רוצה להיכנס אליו.

אופיר פינס-פז: הוא באמת ויכוח הלכתי.

אופיר פינס-פז: לי יש דעה, אני בעד פלורליזם ביהדות.

אופיר פינס-פז: זו השקפת עולמי ואנשים יודעים אותה.

אופיר פינס-פז: אני גם מכבד אנשים שיש להם השקפות אחרות, אבל זו השקפת עולמי.

אופיר פינס-פז: אני חושב שפסיקת הבג"ץ.

אופיר פינס-פז: היא ראויה, היא במקומה.

אופיר פינס-פז: צריך לכבד אותה.

אופיר פינס-פז: אנחנו בכל אופן נפעיל אותה בצורה היעילה והטובה ביותר, תוך כדי המנגנונים שתיארתי בפניכם שיבטיחו שאין כאן ולא יהיה כאן לניצול לרעה של הפסיקה הזאת כדי לעשות דברים שלפי דעתי אף אחד מהיושבים בחדר לא רוצה שהם ייעשו, ולא ייתן שהם יעשו.

אופיר פינס-פז: תודה רבה גברתי היושבת ראש.

קולט אביטל: גם אני לא נכנסת לוויכוח ההלכתי, אלא לפירוש של הבג"ץ.

קולט אביטל: אני רוצה להבין מה אתם רושמים במשרד הפנים?

קולט אביטל: האם אתם רושמים את היהדות, את האזרחות, או את שניהם?

נסים דהן: אדוני השר, באותה הזדמנות האם תוכל להבהיר לנו האם יש קריטריון להגדרה שאתה אמרת, של תהליך ראוי ורציני?

נסים דהן: האם יש קריטריון כזה?

נסים דהן: מי קובע אם זה רציני וראוי, האם זה כל שר או כל פקיד?

אופיר פינס-פז: העיקרון הוא קודם כל שרושמים.

אופיר פינס-פז: ומה רושמים?

אופיר פינס-פז: מכירים כמובן ביהדות, מכירים בגיור, רושמים את הרישום כיהודי, ומתוקף זה גם אזרחות.

אופיר פינס-פז: אנחנו קבענו תבחינים, והתבחינים מעובדים בימים אלה גם ביננו וגם בין במשרד המשפטים.

אופיר פינס-פז: העיקרון הוא ברור, אנחנו לא מוכנים שיהיה ניצול לרעה.

אופיר פינס-פז: התבחינים שקבענו הם קודם כל תצהיר של המתגייר, תצהיר של המגייר, בחינה שבאמת תהליך הגיור היה תהליך רציני, ממושך.

נסים דהן: מה זה נקרא תהליך רציני?

נסים דהן: האם יש קריטריון?

אופיר פינס-פז: יש לנו.

אופיר פינס-פז: אמרתי שברגע שיש לי תצהיר מסודר של המתגייר ושל המגייר - - -

נסים דהן: תצהיר זה לא קריטריון של רצינות.

אופיר פינס-פז: בעיניי זה קריטריון.

נסים דהן: תצהיר זה תצהיר של המתגייר והמגייר.

נסים דהן: אבל, אתה מדבר על תהליך.

נסים דהן: תהליך זה תקופת לימודים, עמידה במבחנים.

נסים דהן: האם יש דבר כזה כקריטריון של משרד הפנים?

אופיר פינס-פז: בהחלט.

נסים דהן: האם אני אוכל לקבל את זה כתוב?

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת דהן, לי הדברים האלה הוצגו.

נסים דהן: האם אנחנו כחברי ועדה נוכל לקבל את זה כתוב?

אופיר פינס-פז: אתה תוכל לקבל את זה.

נסים דהן: אני אשמח לקבל את זה.

אופיר פינס-פז: אנחנו מגבשים את זה בעצה אחת עם משרד המשפטים.

אופיר פינס-פז: כפי שאמרתי, אנחנו מיישמים את החלטת הבג"ץ.

אופיר פינס-פז: גם הבג"ץ אמר שהוא מתנגד לניצול לרעה, ואנחנו נקפיד שלא יהיה לניצול לרעה.

אופיר פינס-פז: על זה מוסמכים אנשי הביצוע במשרד הפנים גם בצד של הנוהלים וגם בצד של הביצוע הארגוני או הטכני בשטח, ואנחנו ערים.

מיכאל מלכיאור: אני מקווה גם לא ניצול לרעה של משרד הפנים.

אופיר פינס-פז: סגן השר חבר הכנסת מלכיאור, אתה מכיר את דעותיי.

אופיר פינס-פז: אני לא אסכים שלא יבצעו מדיניות, בוודאי כזאת שנקבעת על-פי הלכת בית המשפט העליון, אבל גם מדיניות שלי שהיא כמובן על-פי הכללים ועל- פי הנוהלים, ועל פי האישורים הממשלתיים.

אופיר פינס-פז: מבחינתי אין סרט כזה, ובוודאי שאני לא אסכים לשום ניצול לרעה חלילה של מישהו מעובדי משרד הפנים שלא יסכים עם פסיקת הבג"ץ.

אופיר פינס-פז: לא יקום ולא יהיה.

אופיר פינס-פז: אין דבר כזה, ואם יהיה דבר כזה אז יינקטו כל האמצעים כנגד אותו עובד אם הוא ייקח את החוק לידיו ויעשה כאוות נפשו.

אופיר פינס-פז: אני משוכנע שדבר כזה לא יקרה.

אופיר פינס-פז: אנחנו מתואמים בעניין הזה, והדברים בעניין הזה מתנהלים לפי דעתי בצורה תקינה וטובה.

אופיר פינס-פז: אני לא אומר שלא היו תקלות בנושאים אחרים.

אופיר פינס-פז: אני יודע מאיפה אתה לוקח את הדברים האלה.

אופיר פינס-פז: יש תקלות לצערי, יש דברים שלא צריכים לקרות.

אופיר פינס-פז: אבל בסך הכול, מינהל האוכלוסין ערוך ומוכן לבצע את פסיקת הבג"ץ בצורה היעילה והטובה ביותר.

קולט אביטל: מהו לוח הזמנים?

אופיר פינס-פז: מיידי.

אופיר פינס-פז: מבחינתנו, כל מי שנמצא בתהליך.

אופיר פינס-פז: אגב, אין כל כך הרבה אנשים בתהליך, יש אנשים שעוברים את המסלול הזה.

אופיר פינס-פז: כל מי שגמר את המסלול הזה ויבוא עם הדברים שאנחנו מבקשים ממנו למשרד הפנים, יירשם בצורה המסודרת ביותר על-פי פסיקת הבג"ץ.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: סגנית השרה חברת הכנסת סולודקין בבקשה.

מרינה סולודקין: אני חושבת שמדינת ישראל ועם ישראל מאוד מעונינים בתהליכים של גיור של אנשים שהגיעו בגלל חוק השבות, ובהקשר הזה גיור קפיצה הוא לא כלי נורמלי.

מרינה סולודקין: טוב שבג"ץ פסק את מה שהוא פסק.

מרינה סולודקין: אבל, גיור קפיצה לא נועד להמונים שהגיעו לארץ בגלל חוק השבות.

מרינה סולודקין: מדובר באנשים שגרים כאן, משלמים מסים, לומדים בבתי ספר, באוניברסיטאות ומשרתים בצבא.

מרינה סולודקין: כלפי האנשים האלה יש כל הזמן שתי גישות.

מרינה סולודקין: יש גישה שמדברת על כך שצריך להקל על גיורם של בני הפלאשמורה, ואני מאוד מברכת על כך.

מרינה סולודקין: אבל, יש גישה הפוכה שמדברת על החמרת הליכי הגיור לכול האחרים.

אופיר פינס-פז: את אומרת שזו גישה של הרבנות.

מרינה סולודקין: הממסד הדתי, ואני חושבת שזה כולם לא רק רבנות.

מרינה סולודקין: אני חושבת שהגיע הזמן לחשוב גם על הקלות לאותם אנשים שיש להם קשר דם עם העם היהודי, אלה שבחרו להגיע לכאן ולא להגיע לקנדה, ארצות-הברית, אוסטרליה, גרמניה ולמדינות אחרות, ולעשות להם גיור בארץ.

מרינה סולודקין: אני מאוד בעד גיור בארץ משום שזהו כלי ממלכתי, כלי מדיני, וכלי דתי, ואין ספקות שזה גיור ראוי, רציני, ואמיתי.

מרינה סולודקין: אל תפריעו לעשות את זה.

מרינה סולודקין: אני כבר עייפה מלשבת בקבלות קהל באשדוד ולפגוש בנשים מבוגרות שבחרו להגיע לכאן עם בעליהן היהודי, שבחרו ללמוד במכוני גיור, למדו הכול, ולמרות זאת הן לא יכולות לעבור כאן גיור בארץ.

מרינה סולודקין: הבנים והבנות של הנשים האלה משרתים בצבא, כולם אזרחי ישראל, כולם משלמים את המסים, כל העול של המדינה על גבן.

מרינה סולודקין: החשיבות של הנשים האלה במדינת ישראל ובדת היהודית היא כל כך גדולה.

מרינה סולודקין: אבל, לא נותנים להן לעבור את הגיור.

מרינה סולודקין: אני לא רואה שהציבור שלי הולך לעשות גיור קפיצה משום שאין לו קשרים.

מרינה סולודקין: הממסד הדתי לא מבין שזה רצונו של הקדוש ברוך הוא שיגיעו לכאן גם אנשים שיש להם טיפות דם יהודי, וגם קרובי משפחתם.

מרינה סולודקין: צריך להקל עליהם לעבור את בחינות הגיור כאן בארץ, וצריך לעשות את זה מהר.

קולט אביטל: את מדברת על הגיור האורתודוקסי.

מרינה סולודקין: אני מדברת על גיור.

אופיר פינס-פז: חברת הכנסת סולודקין, כמה אנשים לדעתך רוצים להתגייר בארץ ולא מצליחים להתגייר?

מרינה סולודקין: אני יכולה לומר לך שבהתחלה כמעט כולם רצו לעבור את הגיור.

מרינה סולודקין: אבל, אחרי שהם ראו שמשפילים אותם ולא נותנים להם, ושכל הזמן מסבירים להם שהם לא ראויים לדברים האלה, מספרם ירד.

מרינה סולודקין: הם רואים שאנשים אחרים בונים את חייהם כאן, משתתפים בכל התהליכים ההיסטוריים במדינה, וגם משרתים בצבא.

קולט אביטל: 300,000-400,000 אנשים לא יהודים לפי חוק השבות ולפי ההלכה הגיעו הנה.

קולט אביטל: 40% מבינהם רצו להתגייר לפני הגיעם ארצה.

קולט אביטל: אחרי הגעתם ארצה, או שנה או שנתיים אחרי, ירד מספרם בין 20% ל-6%.

קולט אביטל: זאת אומרת, המוטיבציה יורדת.

משה גפני: זאת אומרת שאין להם מוטיבציה כזאת גדולה להיות יהודים.

קולט אביטל: נניח ש-6% רוצים או ש-20% רוצים, צריך לאפשר להם.

קולט אביטל: אם תיפתר הבעיה על-ידי חוק אזרחות אז תיפתר הבעיה כך.

קולט אביטל: חבר הכנסת דהן, בבקשה.

נסים דהן: אני רוצה להזכיר שכל הוויכוח בחברה הישראלית על כן גיור, לא גיור, ואיזה גיור, נועד רק לצורך אחד, לצורך הרישום כישראלים, כי לצערנו הרב כדי להיות ישראלי אתה צריך להיות יהודי, כי אין תהליך אחר כדי להיות ישראלי בינתיים, זה מה שהשר דיבר.

קולט אביטל: לא, יש תהליך התאזרחות.

קולט אביטל: זה תהליך קיים שלוקח חמש שנים.

נסים דהן: בסדר, זאת אומרת שהסיפור הוא לא רק הרצון הגדול להצטרף לעם היהודי ולהיות חלק מהסבל שלו.

נסים דהן: השורה התחתונה היא לקבל את הזכויות של אזרח מדינת ישראל.

קולט אביטל: יש גם חובות.

נסים דהן: יש כאלה שמגיעים אחרי שנגמרו החובות, והחובות שלהם הם רק לאחר שהם ירוויחו כסף.

נסים דהן: כמו למשל, תשלום מס הכנסה.

נסים דהן: אם הוא לא מרוויח אז הוא לא חייב לאף אחד כלום.

נסים דהן: אנחנו לא מדברים על אלה שמגיעים בגיל גיוס, רובם לא כאלה.

נסים דהן: הרוב המוחלט רוצה רק את הזכויות, אחרי שנגמרו החובות.

נסים דהן: אני לא מדבר על אלה שמגיעים צעירים ורוצים לקיים את חובתם לשירות הצבאי, זה ויכוח אחר.

נסים דהן: קחו לדוגמא את הגיור האורתודוקסי.

נסים דהן: הרישום של מי עובר כזה כאזרח מדינת ישראל מעניין אותו כקליפת שום.

נסים דהן: אותו מעניין להיות יהודי.

נסים דהן: הוא יכול להישאר יהודי בגולה.

נסים דהן: אני לא מבין מה הוויכוח שנוצר כאן.

נסים דהן: כבוד השר מדבר על מספרים קטנים, וזוהי בדיוק הבעיה.

נסים דהן: לוקחים מספרים קטנים ועושים מהם עיקרון.

נסים דהן: הוויכוח הוא ברמת העיקרון איך מצטרפים למעגל היהדות במדינת ישראל, האם דרך חוק השבות כיוון שההלכה הרי לא תכיר לעולם בגיור רפורמי, אז בסדר, אז בג"ץ יכול להכיר בזה.

נסים דהן: הבג"ץ יכול לכתוב מיליון פסקים, הוא לא ישנה את "השולחן ערוך" בקוץ אחת.

נסים דהן: מי שיקבע בסוף בעם היהודי מיהו יהודי הוא "השולחן ערוך".

נסים דהן: אפשר בהחלט דרך בג"ץ לכתוב שהוא אזרח ישראלי, ואנחנו נצטרף לזה בעשר אצבעות.

נסים דהן: תשנו את חוק השבות, אין שום קשר בין יהודי לאזרח מדינת ישראל, ואז באמת יהיו תבחינים לכול האוכלוסייה ליהודים וללא יהודים איך מצטרפים להיות אזרח במדינת ישראל, וייגמר הוויכוח.

נסים דהן: הרפורמים והקונסרבטיבים לא יצליחו לקבל לעולם הכרה רשמית של ההלכה היהודית, ולכן הם עושים את זה דרך כל מיני דרכים עקיפות.

נסים דהן: גם בג"ץ קבע שחוק השבות שלצורכו נרשם יהודי הוא חוק חילוני, הוא לא חוק דתי.

נסים דהן: כלומר, רושמים אותו כיהודי לצורך השירות האזרחי שלו בלבד.

נסים דהן: אף אחד לא יכיר בו כיהודי אמיתי לדברים האחרים.

נסים דהן: אם צריך עד יהודי כשר הוא לא יתקבל, ולא יעזור לאף אחד שום דבר.

נסים דהן: בג"ץ יכול לכתוב מי שעבר גיור רפורמי כיהודי בתעודת הזהות, אבל הוא לא יתקבל כעד באף חתונה.

נסים דהן: בחתונה רפורמית הוא יוכל להיות עד כי שם גם כומר יכול להיות עד.

נסים דהן: אני מקבל את עמדת השר שאין לו ברירה.

נסים דהן: יש בג"ץ שמחייב אותו להסדיר את הסידורים.

נסים דהן: אני גם מקבל בשמחה את ההערה שלו שזה לא ינוצל לאמצעים פסולים.

נסים דהן: אני מאוד מקווה לקבל את אותם קריטריונים שהשר דיבר עליהם, מהם התבחינים להגדרה של תהליך רציני וראוי.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: עו"ד גלעד קריב בבקשה.

30807: אני בכוונה מבקש לא להיכנס לוויכוח בין ההשקפות ההלכתיות של זרמי היהדות.

30807: הוויכוח הזה לא ייפתר כאן.

30807: לדעתי, הוויכוח הזה הוא גם לא מענייננו.

30807: כבוד הרב דהן, אני אינני מבקש שאתה וקהילתך תכיר במתגיירים שעוברים בבית הדין של התנועה הרפורמית.

30807: אני לא מבקש שתצרף אותם למניין, אני לא מבקש שתכיר בהם כעד בחתונה.

30807: אני מכיר לחלוטין בזכותך לא להכיר במתגיירים שאני גיירתי.

30807: אבל, יש הבדל בין קהילתך, בין הציבור שלך, ובין מדינת ישראל.

30807: מדינת ישראל היא מדינתו של העם היהודי, לא מדינתה של היהדות האורתודוקסית.

30807: בעם היהודי היום קיים יותר מזרם אחד.

30807: לדעתך זו קללה, לדעתי זו ברכה, אבל זו עובדה.

30807: מכיוון שיש לפחות שלושה-ארבעה זרמים דתיים ממוסדיים וגדולים, מלבד ציבור חילוני גדול, מדינת ישראל צריכה להכיר בכל הקהילות האלה, ולהכיר בהן כיהודים.

30807: לא יהודים על-פי ההלכה, אלא יהודים על-פי החוק השבות, וזאת המשמעות של פסיקת בג"ץ.

30807: אני מבקש בקצרה להעיר שתי הערות, אחת מכוונת לדבריו של השר.

30807: יותר מכולם, יותר ממשרד הפנים, יותר מבית המשפט העליון, אנחנו בתנועה הרפורמית מעונינים שהליכי הגיור שלנו יהיו רציניים ולא ינוצלו לרעה.

30807: זה האינטרס המובהק שלנו.

30807: אנחנו כבר התחייבנו לפני שנים ארוכות, חזרנו על זה באוזניו של השר פורז, חזרנו על זה באוזניו של השר פינס, הצהרנו את זה בבג"ץ שהתנועה הרפורמית, ואני יודע שכך גם התנועה הקונסרבטיבית, לוקחת מאוד ברצינות את האחריות שלה למנוע ניצול לרעה של ההליכים, ואני אתן רק דוגמה אחת.

30807: התנועה הרפורמית למשל, אינה מגיירת אנשים שאין להם מעמד אזרחי במדינת ישראל, כדי שלא יבואו עובדים זרים וישקיעו שנה בהליך לימוד, וכתוצאה מכך יקבלו אזרחות בישראל.

30807: אנחנו מתכוונים להמשיך במדיניות הזאת גם אחרי פסיקת בג"ץ שכביכול מאפשרת לנו להעניק לתיירים ועובדים זרים מעמד אזרחי באמצעות גיור.

30807: הצהרנו על כך בפני משרד הפנים, ואני מודיע כאן, כל עוד המדיניות תיושם באופן שוויוני גם ביחס לגיור אורתודוקסי וגם ביחס לגיור רפורמי, אנחנו מוכנים לקבל על עצמנו את הקריטריונים שיקבע משרד הפנים.

30807: כל שאנו מבקשים ממשרד הפנים הוא שהקריטריונים האלה ייושמו בשוויוניות על כל הזרמים.

30807: הדבר השני שאנחנו מבקשים הוא שבתהליך גיבוש הקריטריונים תישמע גם דעתנו.

30807: משרד הפנים יכול שלא לקבל את דעתנו.

30807: אבל, אנא שמעו את דעתנו, אנחנו עובדים עם המתגיירים.

30807: אנחנו נעמוד בקריטריונים של משרד הפנים כל עוד הם ייושמו באופן שוויוני.

30807: הרב דהן, גם אם אתה לא מקבל את התהליך שלנו, אני מבטיח לך שזה תהליך לימוד ממושך, ארוך.

30807: אנשים עוברים מבחנים בבתי הדין שלנו, בבית הדין שלנו.

30807: הדברים מפורטים במסמך שהצגנו, ואני חושב שהם יכולים להניח את דעתו של כל מי שרוצה למנוע ניצול לרעה של ההליכים.

30807: אם מה שמטריד את חבר הכנסת דהן היא העובדה שמדינת ישראל תכיר בגיור הרפורמי אז באמת אין לי תשובה בשבילו.

30807: אם מה שמטריד אותו זה שלא ינצלו את הליכי הגיור לרעה, אני חושב שעמדנו בחובת ההוכחה.

30807: שנית, מי שקורא את פסק הדין של השופט ברק, והדברים מכוונים הפעם גם אל נציגי היועץ המשפטי לממשלה, רואה בהערותיו האחרונות שבית המשפט אומר בצורה ברורה לממשלת ישראל אין סמכות חוקית היום לבוא ולומר אנחנו מכירים רק בגיורים אורתודוקסים שנערכים בישראלים ולא בגיורים רפורמים וקונסרבטיבים.

30807: אומר את זה ברק, זה גם מצוטט כאן במסמך.

30807: זה לא הפך להלכה כי פסק הדין עסק בענייני גיורים בתפוצות.

30807: אני פונה בבקשה לנציגי היועץ המשפטי לממשלה, לשר הפנים, להפסיק את ההידיינות המשפטית הזאת.

30807: כנסת ישראל לא חוקקה את חוק מיהו יהודי, היא לא חוקקה את חוק ההמרה.

30807: אין סיבה שאדם שמתגייר כאן יצטרך לנסוע לחוץ לארץ.

30807: אנחנו מוכנים לקבל את כל הקריטריונים של משרד הפנים כמו בתי הדין האורתודוקסים.

30807: הגיע הזמן שממשלת ישראל תאמר שיש להכיר בגיורים גם אם הם נערכים בקהילות מוכרות בתפוצות וגם בקהילות מוכרות בישראל מראשיתם ועד סופם, ולחסוך את הבג"ץ שיגיע בעוד חודשים מספר כשלב הבא בעניין הגיור.

אופיר פינס-פז: האם השופט ברק לא אמר שצריך לחוקק את זה?

30807: לא.

30807: השופט ברק אמר שאם הכנסת היתה מחוקקת את חוק מיהו יהודי לא היה לו מה לומר.

30807: אבל, מכיוון שכנסת ישראל לא חוקקה את חוק מיהו יהודי, לא חוקקה את חוק ההמרה, הממשלה אינה יכולה לבוא מכוח הסמכות השיורית שלה ולומר אנחנו מכירים רק בגיורים שנערכים בבתי הדין האורתודוקסים.

30807: בואו נעצור את ההידיינות הזאת, אנחנו לוקחים על עצמנו מדיניות גיור אחראית.

30807: מוכנים לעבוד עם משרד הפנים.

30807: בואו נחסוך את הסאגה הזאת שסתם מעוררת סערה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת בריילובסקי בבקשה.

ויקטור בריילובסקי: בתחילת דבריי אני רוצה לברך על החלטת בג"ץ וגם את נאומו של שר הפנים.

ויקטור בריילובסקי: עם זאת, אני רוצה לומר כי החלטת בג"ץ אינה מספיקה.

ויקטור בריילובסקי: אני חושב שהגיור יהיה עכשיו כמו מצב הנישואין האזרחיים.

ויקטור בריילובסקי: אנשים נוסעים לקפריסין כדי להתחתן בנישואין אזרחיים, ובשביל לסיים את הגיור צריך לנסוע למדינה אחרת.

ויקטור בריילובסקי: הגיע הזמן לסיים את הגיור וגם את הנישואין האזרחים פה בארץ.

ויקטור בריילובסקי: חלק גדול מהאנשים לא רוצים להיות יהודים רק בשביל לקבל אזרחות ישראלית.

ויקטור בריילובסקי: יש פה מספר לא קטן של משפחות מעורבות שלהן יש כבר אזרחות ישראלית עם כל החובות והזכויות, והן רוצות להצטרף לעם היהודי.

ויקטור בריילובסקי: זה מאוד חשוב לא רק למשפחות המעורבות, אלא גם לעתיד העלייה מחבר העמים ש-70% מזכאי חוק השבות הן משפחות מעורבות.

ויקטור בריילובסקי: הן צריכות לדעת שאם הן באות לארץ במסגרת חוק השבות יש להן אפשרות להצטרף לעם היהודי.

ויקטור בריילובסקי: זה נכון לא רק לברית המועצות לשעבר, אלא גם למדינות אחרות.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: הרב קליין, בבקשה.

משה קליין: ברשותכם, את עיקרי דבריי אני אפנה לסגנית השרה שאנחנו מאחלים לה ברכות והצלחה בתפקידה.

משה קליין: גברתי, אין לי ספק שגיורי קפיצה לא יתנו מזור לכול אלה שאת דיברת עליהם.

משה קליין: מערך הגיור נמצא כדי לתת את אותו מענה.

משה קליין: אחרי הרבה שנים, יושבים כיום במדינת ישראל באותם מכונים ואולפנים כ-3,000 אנשים יוצאי חבר העמים שאינם מוגדרים כיהודים, אני לא מדבר על הפלאשמורה.

משה קליין: זה אומנם אחוז אחד.

משה קליין: לראשונה מספר הלומדים מקרב יוצאי חבר המדינות עקף את מספר הפלאשמורה הלומדים לקראת גיור, ובזה אנחנו מתבלבלים.

משה קליין: כרגע יושבים כ-2,000 ומשהו מבני הפלאשמורה, ואני מניח שזה יגדל.

משה קליין: אבל, כרגע יושבים כ-3,000 אנשים שלומדים.

אופיר פינס-פז: בחייך, יש מיליון יהודים מחבר העמים.

משה קליין: יש לי לא פעם תחושה שלא רוצים לשמוע את העובדות ושלא רוצים להתבלבל.

משה קליין: אני מסכים איתך ש-3,000 לומדים הוא לא החזון של מערך הגיור.

קולט אביטל: מבין 3,000 הלומדים כמה יסיימו את התהליך?

משה קליין: אני רוצה לעדכן שב-2003 גוירו 919 מיוצאי חבר העמים, וב-2004 1,730.

משה קליין: מדובר אותם בתי הדין, אותם דיינים שהם בהחלט מאירי פנים והם מוכנים לשמוע.

משה קליין: אין ספק שאנחנו איחרנו את הרכבת ב-12 שנה.

משה קליין: אנחנו לא יכולים לבכות על העבר, אנחנו צריכים להסתכל קדימה ולעשות את עבודתנו עם רוח טובה, וכך אנחנו עושים.

משה קליין: אני שוב פונה, אנחנו נמצאים לא כדי "לחפף" את העניין, אלא כדי לעזור.

אופיר פינס-פז: אני מתנצל על כך שאני עוזב עכשיו.

קולט אביטל: כיוון שאנחנו בשידור, האם אתה מוכן לומר איך פונים אליך?

משה קליין: אני מפנה את שימת ליבם של כל אלה שחפצים לעבור גיור של אמת, גיור כן מתוך מוטיבציות אמיתיות, לפנות למערך הגיור שנמצא במשרד ראש הממשלה.

משה קליין: כל אדם שיפנה יופנה לגורמים המטפלים וייענה בצורה האופטימלית.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: סגן השר חבר הכנסת הרב מלכיאור, בבקשה.

מיכאל מלכיאור: יש פה מספר נושאים ואנחנו לפעמים נוטים לערב דבר בדבר בדיונים האלה, ואני חושב שחשוב להפריד בין הנושאים.

מיכאל מלכיאור: יש נושא אחד של מהי הגישה ההלכתית בתוך האורתודוקסיה, ואני שמח לשמוע מה שאומר גם נציג מינהל הגיור, כי מה שהיה חסר לי עד עכשיו, גם ב-12 השנים הללו וגם לפני כן, זה מהי ההגדרה ההלכתית המובהקת.

מיכאל מלכיאור: היה ויכוח בעניין ובמידה מסוימת היה אפילו שקר בעניין.

מיכאל מלכיאור: הגדירו הגדרות הלכתיות, אבל בפועל נעשו דברים בצורה מאוד שונה.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שלא היתה אף פעם הבהרה, והאמביוולנטיות הזאת אולי קיבלה עכשיו פתרון, ואני מקווה שכך.

מיכאל מלכיאור: לא משנה לי מה הפתרון לכאן או לכאן, אבל שיחליטו ושיגידו מצד הרבנות מה עושים ושכולם ידעו מה עושים.

מיכאל מלכיאור: בסופו של דבר אנחנו לא הגענו להכרעה הבסיסית, ואני חושב שנכון שהשר פה העלה את הנושא שצריכים פה להפריד בין נושא מיהו יהודי לנושא מיהו ישראלי.

מיכאל מלכיאור: צריכים להפריד בין נושא הכנסת לנושא בית הכנסת בתחום הזה בצורה מובהקת.

קולט אביטל: נכון.

מיכאל מלכיאור: בגלל שאנחנו אף פעם לא מפרידים בצורה מובהקת, אנחנו תמיד נכנסים לפינות האלו שגורמים לסכסוך עצום עם העולם היהודי, ולסכסוך עצום בתוכנו, בלי שום סיבה.

מיכאל מלכיאור: גם בנושא כללי צריך להגיד שאנחנו יודעים שאם רוצים עלייה היום אז צריכים לדעת ש-90% מהעולם היהודי היום מחוץ למדינת ישראל בא ממשפחות מעורבות כי זו המציאות היהודית היום בעולם.

מיכאל מלכיאור: מאחר ואנחנו לא רוצים להגיד, אני לפחות לא רוצה להגיד שמי שלא התגייר כהלכה הוא יהודי מבחינתי, אז אני לא חושב שמדינה גם צריכה להגדיר את זה.

מיכאל מלכיאור: אבל מצד שני, אי אפשר לסגור את הדלת מבחינת המדיניות העלייה וההגירה של מדינת ישראל בפני 90% מהעולם היהודי.

מיכאל מלכיאור: לכן, הפתרון צריך להיות בהפרדה בין הכנסת לבין בית הכנסת בצורה חלקה ופשוטה.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שיכולה להיות פה הסכמה בין כל הזרמים, ובין כל הכיוונים הפוליטיים פה בצורה מובהקת.

קולט אביטל: זאת אומרת שאתה רוצה חוקי הגירה.

מיכאל מלכיאור: כן, אני רוצה חוקי הגירה ועלייה, לא איכפת לי גם לקרוא לזה עלייה.

מיכאל מלכיאור: אבל, אני רוצה חוקי אזרחות במדינת ישראל בצורה הגונה.

מיכאל מלכיאור: גם כשאמר הרב גפני לפני כן שלא מפריע לו מה שאמר השר בעניין הזה, הרי בכל זאת יש פה אנשים שעוצרים פה כל פעם בעד הורים של עולים מלקבל אזרחות, ואני שואל בשביל מה?

מיכאל מלכיאור: למה?

מיכאל מלכיאור: האם אסור שיהיה מספר לא יהודים במדינה?

מיכאל מלכיאור: האם זה הופך אותנו להיות פחות יהודים במדינה?

מיכאל מלכיאור: הרי זה לא מה שיכריע את ההכרעה המהותית של יהדותה של המדינה, ומה המשמעות, שעל זה יש לנו גם ויכוח עמוק.

מיכאל מלכיאור: אבל, ההפרדה הזאת חייבת להתקיים כדי שנוכל להתקדם, כי אחרת אנחנו כל הזמן נמצאים בפינה החשוכה הזאת שלא פותרת שום דבר.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת ברונפמן, בבקשה.

רומן ברונפמן: ראשית, אנחנו מברכים על קיום הישיבה.

רומן ברונפמן: פסיקה בג"ץ באה בעקבות מציאות משתנה בעם היהודי ובמדינת ישראל.

רומן ברונפמן: היהדות מחוץ לגבולות מדינת ישראל לא רק שהיא מכירה בזרמים, אלא היא יושבת סביב אותו שולחן והיא מדברת על החיים היהודים בגולה בחפץ לב, בנועם הליכות, ובסובלנות שאפיינה את היהדות בטרם הקמת מדינת ישראל.

רומן ברונפמן: הבעיה של הרב גפני ושל הרב חבר הכנסת דהן היא שהם חיים בשתי מערכות חוקים, וכל פעם הם משתמשים באותה מערכת שבה נוח להם להשתמש.

רומן ברונפמן: פעם זה המערכת הרוחנית, ופעם זה המערכת החילונית, מערכת המדינה.

רומן ברונפמן: להפתעתי החיובית, אני שומע פה רוחות לגמרי חדשות גם מהרב מלכיאור וזה פחות מפתיע אותי, וגם מהרב דהן וגם הרב גפני כנראה יצטרף לזה.

משה גפני: מה התחלת לדבר בשמי?

רומן ברונפמן: אני ציטטתי אותך כשאמרת שיש להפריד בין הפוליטיקה לבין הדת.

רומן ברונפמן: אני בעד, אני חושב שזה יעשה שירות מצוין ליהדות במדינת ישראל.

משה גפני: רומן, אל תגיד דבר כזה בשמי.

רומן ברונפמן: אני שמעתי את זה כרגע, וזה הפתיע אותי לטובה.

רומן ברונפמן: הרב מלכיאור, אם אנחנו רוצים לקיים מדינת ישראל ולפתוח את הדלתות למדינה כמדינה ציונית, אנחנו צריכים להבין שלא רק 90% מיהדות הגולה הם צאצאים למשפחות מעורבות, אלא ש-80% מיהדות הגולה אינם שייכים לזרם האורתודוקסי ולא יעזור בית דין.

רומן ברונפמן: האורתודוקסיה בארץ צריכה להבין את זה, ולהפסיק לזהות את המדינה עם אורתודוקסיה כי זה לא יוביל לשום דבר, אלא זה יביא לנתק בין מדינת ישראל שיש לה מונופול אורתודוקסי לבין העולם היהודי בגולה.

רומן ברונפמן: אנחנו לא מעונינים בנתק הזה ולא ניתן לזה לקרות.

רומן ברונפמן: לפסיקת הבג"ץ יש בסופו של דבר השלכות יותר רחבות מאשר רישום של עשרות גרים מהתנועות הלא אורתודוקסיות והזרמים שקיימים, או שלא קיימים כפי שנאמר פעם אחת על-ידי נציגים אורתודוקסים בכנסת.

רומן ברונפמן: היא כנראה תדחוף את הזרמים האורתודוקסים במדינת ישראל להבין שהגיע הזמן להפריד בין חוקי המדינה לבין חוקי ההלכה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר הכנסת גפני, בבקשה.

משה גפני: החלטת הבג"ץ היא החלטה פוליטית לכול דבר ועניין, ולא החלטה משפטית.

קולט אביטל: זוהי החלטה משפטית.

משה גפני: זו החלטה בכלל לא משפטית, אין לזה שום קשר לעניין המשפטי.

משה גפני: אלו נושאים שקשורים להשקפת העולם של השופטים, וזה ברור לחלוטין.

משה גפני: זה גם ניזון מדעת הקהל.

משה גפני: אין לעניין הזה שום ערך משפטי.

משה גפני: כל משפטן מתחיל היה יודע שאחד מהשניים.

קולט אביטל: האם אתה מערער על סמכותו של בית הדין?

משה גפני: אני מערער על זה, ואני מודיע לך שאני לעולם לא חשבתי ששופטי בית המשפט העליון הם מלאכים.

משה גפני: תמיד האמנתי שהם בשר ודם, ותמיד סברתי שההחלטות שלהם בעניין הזה בוודאי, נגזרות מהשקפת עולם.

משה גפני: אני יכול להביא אלף ואחת דוגמאות.

משה גפני: כאשר שופט דתי מחליט על-פי ההלכה היהודית ושופט מסורתי נמנע, ושופטים חילוניים קובעים נגד ההלכה, ההחלטה היא פוליטית.

משה גפני: אחת מהשתיים, אם מכירים בגיורי קפיצה אז למה לא מכירים בגיורים בארץ?

משה גפני: אם מכירים היום בגיורי קפיצה למה לא הכירו בהחלטה הקודמת של בית המשפט בגיורי קפיצה?

משה גפני: למה אמרו שאדם צריך להיות חבר בקהילה?

משה גפני: לנו יש הסכם קואליציוני, ואני מודיע באופן חד משמעי שההסכם הקואליציוני שלנו עם הליכוד ועם ראש הממשלה אריאל שרון דיבר על הבג"ץ הזה.

משה גפני: אנחנו ידענו שהוא יבוא ויש סעיף מיוחד לגבי העניין הזה.

משה גפני: אני פניתי לראש הממשלה ואני דרשתי ממנו לתקן את החוק בעניין.

משה גפני: זה ההסכם הקואליציוני, יש סעיף מיוחד על אף שלא מוזכרת המילה גיורי קפיצה.

משה גפני: ההסכם אומר שהממשלה תהיה חייבת לתקן את זה ברגע שיש פגיעה בסטטוס קוו, וזה פגיעה בסטטוס קוו.

משה גפני: באופן חד משמעי אני פניתי לראש הממשלה, חבריי ואני מתכוונים גם לקיים איתו דיון על העניין הזה.

משה גפני: אנחנו נדרוש לתקן את החוק.

משה גפני: אני מאוד מכבד את עבודתה של חברת הכנסת מרינה סולודקין, ואני גם מעריך אותה באופן אישי.

משה גפני: אנחנו מדברים על אנשים שבאמת באו במסירות נפש.

משה גפני: היא אמרה שיש קשר דם ודברים כאלה.

משה גפני: פתאום ירד מספרם של האנשים שרצו להתגייר באופן דרמטי.

משה גפני: לא היה נוח להם לעמוד בתור ברבנות.

משה גפני: היהדות קובעת שאדם שהוא איננו יהודי שרוצה להיות יהודי, צריך לעבור תהליך לא קל.

משה גפני: אם אנשים ויתרו על זה אז זאת אומרת שמלכתחילה כוונתם לגבי היהדות היתה שונה.

קולט אביטל: אבל, למה להכביד?

משה גפני: מכיוון שזאת היהדות, לא קל אחד שרוצה להתגייר בא ומתגייר.

קולט אביטל: כך אתה מבין את היהדות.

קולט אביטל: היהדות היא דבר יפה, היא לא מערכת סבל.

משה גפני: גברתי היושבת ראש, אני אמרתי אצלך בוועדה כמה פעמים, ואני אחזור על זה.

משה גפני: אנחנו לא דרוזים שמי שלא נולד דרוזי לא יכול להיות דרוזי לעולם, אין מושג של גיור.

משה גפני: אנחנו גם לא נצרות.

משה גפני: הנצרות היא דת מיסיונרית, היא רוצה שכול העולם יהיה נוצרי.

משה גפני: היא גם מקלה מאוד, ולא רק שהיא מקלה אלא שבהיסטוריה שלנו גם הכריחו אותנו להיות נוצרים.

משה גפני: היהדות איננה כזאת.

משה גפני: אנחנו איננו מיסיונרים ואנחנו גם לא דרוזים.

משה גפני: אם מישהו רוצה באמת להצטרף לעם היהודי וכוונתיו אמיתיות והוא מוכן לעבוד על זה בכל הכוח ולא להירתע מקשיים שמערימה אפילו הרבנות, הוא הופך להיות יהודי.

משה גפני: זה התהליך שלנו, אי אפשר לשנות.

משה גפני: שר הפנים אמר דברי אפיקורסות מוחלטת בציונות, ואני מקבל את זה.

משה גפני: אני אוהב אפיקורסים, לפחות יש עם מי להתווכח.

משה גפני: הציונות קבעה שמדינת ישראל היא מדינתו של העם היהודי, והיא קבעה שמי שזכאי לחוק השבות הוא רק מי שהוא יהודי.

משה גפני: היא לא קבעה שנותנים את זה לגויים, היא לא קבעה שנותנים את זה למי שהוא איננו יהודי.

משה גפני: בא שר הפנים ואומר היום דבר שמאוד מוצא חן בעיניי.

משה גפני: אני באמת לוקח את הדברים שלו ברצינות ואני חושב שאנחנו נצטרך לשקול את זה מאוד ברצינות.

משה גפני: הוא אומר יש להפריד הפרדה מוחלטת בין הלאומיות לבין היהדות, או יותר נכון בין האזרחות לבין היהדות.

משה גפני: זאת אומרת, יכול להיות שנצטרך לעשות חוקי הגירה מדינת ישראל כפי שאת אמרת גברתי.

משה גפני: המדינה השתנתה במשך 57 שנה.

קולט אביטל: גם העולם.

משה גפני: העולם משתנה, אבל המדינה בעיקר השתנתה.

משה גפני: המדינה לא היתה אטרקטיבית לעם היהודי כשהיא קמה, ובשנים שלאחר מכן.

משה גפני: היה כאן קשה מאוד, ומי שהיה כאן ואנחנו היינו כאן, זו היתה באמת מסירות נפש לגור כאן.

משה גפני: היום מדינת ישראל הפכה להיות מדינה אטרקטיבית וכתוצאה מזה עמים שלמים או אנשים במדינות רבות שהמצב הכלכלי בהן קשה, רוצים לבוא לארץ.

משה גפני: זה לא בגלל שהם רוצים להיות יהודים, אלא בגלל שהם רוצים להיות כאן.

קולט אביטל: אנחנו בוועדה הזאת לא בטוחים שהמדינה הזאת הפכה לכול כך אטרקטיבית.

קולט אביטל: אילו היא היתה כל כך אטרקטיבית היתה לנו קצת יותר עלייה.

משה גפני: הרפורמים ודאי לא יבואו לכאן, לכן אין כאן רפורמים בכלל.

משה גפני: קונסרבטיבים ודאי שלא.

משה גפני: אין להם שום שייכות עם מדינת ישראל, אחרת היו באים לכאן רפורמים.

משה גפני: אנחנו הרי במדינה דמוקרטית והיו מכהנים חברי כנסת שהם מייצגים את הרפורמים, אבל אין דבר כזה.

משה גפני: כשמדברים על העם היהודי בעולם שהוא רובו רפורמי, הוא לא רובו רפורמי.

משה גפני: הרפורמים אין להם שום שייכות עם מדינת ישראל מבחינה פיזית.

משה גפני: הם לא באים לכאן, הם לא מתכווננים לבוא לכאן.

משה גפני: טוב להם במקומות שהם נמצאים, וגם לנו טוב שהם שם.

משה גפני: אצלנו מתחילים דיונים אמיתיים על העניין הזה.

משה גפני: אני אלחם נגד כל חוק אזרחות שהוא יהיה תלאי על גבי תלאי.

משה גפני: צריך לקבל החלטה אסטרטגית.

משה גפני: שמדינת ישראל כמדינה לא תתערב בנושא היהדות.

משה גפני: לכן, נישואין וגירושין מעולם לא ישתנו במדינה.

משה גפני: נישואין וגירושין הוא נושא הלכתי מובהק.

משה גפני: אם רוצה להחזיק עם מאוחד במדינת ישראל שהיא מדינה יהודית, נישואין וגירושין צריכים להיות על-פי ההלכה.

משה גפני: לכן, כל מי שבא לכאן והוא איננו יהודי, כולל מי שעבר איזה מופע ליצנות אצל הרפורמים או אצל הקונסרבטיבים, הוא נשאר גוי.

משה גפני: אפשר למכור לו את החמץ בפסח.

משה גפני: אני אומר את הדברים האלה גם בלי חסינות, בגלל שזו האמת.

משה גפני: זה לא התחיל היום, זה התחיל אצל הצדוקים ואל האיסיים ואצל כל אלה שניסו לחסל את העם היהודי, וברוך השם נעלמו באבק ההיסטוריה.

משה גפני: היהדות היא אחת, היא ניתנה במעמד הר סיני, היא נמשכת עד היום.

משה גפני: אל תגעו בעניין הזה, אל תעלו טרמפ על העניין.

משה גפני: בית המשפט עלה טרמפ על העניין.

משה גפני: אם רוצים לדון על כל המכלול של חוקי ההגירה שאמרת, מי זכאי לעלות למדינת ישראל, להיות אזרח במדינת ישראל, צריך לקחת בחשבון שלהינשא הוא יכול להינשא עם בן דתו ולא עם יהודי מכיוון שהרבנות לא תשיא אותו.

משה גפני: אם אכן שר הפנים לא "יחטוף" ממפלגת העבודה על מה שהוא אמר כאן, והוא יתמיד בעניין הזה, מאוד יכול להיות שיהיה לו שיג ושיח איתנו, ואנחנו נוכל לדבר על העניין.

משה גפני: אבל אז, אנחנו נצטרך לשים סייגים, והטרמפיסטים האלה, הליצנים, לא יוכלו לעלות עלינו טרמפ.

30807: גברתי יושבת-ראש הוועדה, נמצא פה רב רפורמי אחד שעלה באמצע שנות השמונים מבריטניה שהוא אב שכול שאיבד את בנו בלבנון.

30807: נמצאת כאן גם רבה רפורמית שעלתה מחבר המדינות לשעבר.

30807: עם כל שנאתך, קצת כבוד לאנשים שמחויבותם למדינה הזאת לא קטנה.

משה גפני: גברתי היושבת ראש, אני לא הולך לקבל כאן מוסר ממי שתוקע סכין בגב של היהדות.

משה גפני: אלה שמבטיחים את עתידו של העם היהודי למרות שנאתכם, ולמרות שאתם מבריחים מיליוני יהודים מיהדותם.

קולט אביטל: אני מבקשת תגובה ממשרד המשפטים לגבי האבחנה שנעשתה על-ידי חבר הכנסת גפני על החלטת בג"ץ.

יעקב שפירא: ראשית, אני רוצה להתייחס למה שהזכיר עו"ד גלעד קריב.

יעקב שפירא: הנשיא ברק בפסק הדין שלו הדגיש, ואני רוצה להבהיר את זה, הוא כתב כך: "פסק דיננו איננו מכריע בשאלה אם גיור רפורמי או קונסרבטיבי הנערך בישראל מוכר לעניין חוק השבות.

יעקב שפירא: לא השבנו על שאלה זו בפרשת פזרו וגם בהחלטות בעתירות שלפנינו.

יעקב שפירא: גם בפסק דיננו זה אין אנו משיבים על שאלה זו.

יעקב שפירא: " בג"ץ בחר לא להתייחס לסוגיה הזאת כך שלא ניתן להסיק מההחלטה הזאת לגבי הגיור הרפורמי בארץ.

יעקב שפירא: אני שוחחתי עם עו"ד דניאל סלומון ממשרד הפנים שנמצא כאן, והוא אמר לי וגם הבנתי מהשר שכך הם פני הדברים, שמשרד הפנים החל בהליכים על מנת לקבוע קריטריונים והנחיות למקרים שבהם יוכרו גיורי חו"ל.

יעקב שפירא: אנחנו נשמח להיות בשיתוף עימם, נשמח שהם התייעצו איתנו.

יעקב שפירא: היועץ המשפטי לממשלה טרם קיום דיון על מסקנות פסק הדין הזה.

יעקב שפירא: אני חושב שאם משרד הפנים יציע לנו איזשהן הנחיות וקריטריונים, אנחנו נבחן אותם ונשמח לגבש יחד איתו את ההנחיות וקריטריונים הראויים להיקבע בהתאם לפסק הדין.

משה גפני: אם אנחנו נעשה חוק לעניין הזה שימנע גיורי קפיצה, האם זה ייקרא חוק עוקף בג"ץ או שהבג"ץ בעצם אמר לנו להחליט?

קולט אביטל: בהחלט.

משה גפני: זה יהיה עוקף בג"ץ?

יעקב שפירא: אני לא ראיתי את הנוסח של החוק, וזה יהיה מצחיק שאני אתייחס לחוק שעדיין לא ראיתי.

משה גפני: כלומר, למנוע גיורי קפיצה על-פי חוק.

יעקב שפירא: ברגע שהכנסת תחוקק חוק אזיי הוא קיים בחוקי מדינת ישראל.

יעקב שפירא: הוא יוכל להיתקף בבג"ץ.

יעקב שפירא: אני לא רוצה כרגע להקדים את הבג"ץ.

קולט אביטל: לא ניכנס לוויכוח, הוא לא רוצה לענות לך.

שאול פרבר: בהיעדרו של השר מכאן, אני אפנה את השאלה הבאה אל מר קציר ואל קובי.

שאול פרבר: השאלה היא, האם הבג"ץ מתייחס לשאלה של גיור חו"ל בכלל או רק לגיור קפיצה?

שאול פרבר: נוצר כאן פרדוקס מאוד מעניין ומוזר שכעיקרון מישהו שלומד אצל הרב קריב שנה, ואחר כך קופץ לחוץ לארץ ליומיים ונכנס שם למקווה, אז הוא לא צריך להישאר שם שנה, אלא הוא יכול מייד לקבל אזרחות.

שאול פרבר: שמענו מהשר שמהיום הוא לא צריך לחכות שם שנה, וששעתיים זה מספיק.

קולט אביטל: לא נכון, הוא לא אמר את זה.

קולט אביטל: השר אמר שאין כבר צורך עכשיו בתקופה של המתנה גם לגבי האורתודוקסים.

דניאל סלומון: השר לא דיבר על הנושא של גיורי חו"ל.

דניאל סלומון: פסק הדין אמר מפורשות שאותה הלכה של ביטול הדרישה ושהוא נשאר בקהילה, חלה גם על מי שכף רגלו מעולם לא דרכה בישראל קודם לכן.

שאול פרבר: הוא אמר שזה מיושם בפועל.

שאול פרבר: אבל, יש לנו עשרות מקרים של אנשים שנכנסו ושוב הדברים מתגלגלים ומתגלגלים עד שזה מגיע לשולחן שלך.

שאול פרבר: בתורה מופיע 36 פעמים "לא תלחץ את הגר", ומקרה של גר אחד הוא מספיק.

שאול פרבר: למה כל גר צריך לחכות חודשיים, שלוש, ארבע, עד שהמסמכים והתצהירים מגיעים?

שאול פרבר: האם כל תצהיר יגיע לשולחן שלך?

משה גפני: איזה מערך גיור?

שאול פרבר: מערך הגיור של הרב קליין ושל מדינת ישראל הממלכתי אורתודוקסי.

שאול פרבר: האם אתם מוכנים להשאיר את המצב?

משה גפני: רק שלא יישאר בפרוטוקולים שאנחנו פנינו יחד עם גופים אחרים שאנחנו לא מכירים בהם ושאנחנו לא חושבים להכיר בהם לעולם.

שאול פרבר: מר קציר, האם כל תצהיר של גר מחוץ לארץ או מי שעבר גיור קפיצה יתגלגל, יתגלגל יתגלגל עד שזה מגיע לשולחן שלך, או שלפקידים יהיו הוראות והנחיות?

ששי קציר: ההנחיות והקריטריונים שבהם אנחנו הולכים לטפל זה גם הליך של גיור שנעשה פה בארץ ויציאה ורישום הגיור בחו"ל, וגם תהליך גיור בחו"ל.

ששי קציר: זה מחייב אותנו לתת את הדעת לשני המקרים האלה.

ששי קציר: אלו הנושאים שאנחנו הולכים לטפל בהם יחד עם משרד המשפטים על מנת לקבוע את כל הקריטריונים כדי שהתהליך יהיה ברור לכולם.

ששי קציר: מה שצריך להיות בתוך התהליך צריך להיות מובן גם למתגייר וגם למגייר.

שמחה הכהן קוק: אני מתנצל על האיחור שלי לדיון שנגרם עקב פקק בכניסה לירושלים.

שמחה הכהן קוק: אני גר באזור שיש בו הרבה קיבוצים ויש לי שם הרבה ידידים.

שמחה הכהן קוק: שיהיה ברור חד משמעית, אילו החלטת בג"ץ היתה ניתנת ביחס להצטרפות לאחד מכל הקיבוצים בארץ ושהקלות, לא רק הקלות אלא קלות הדעת שבה מצרפים אדם לגוף ששמו קיבוץ, כל הקיבוצים היו נסגרים תוך תקופה קצרה ולא היתה להם שום אפשרות להתקיים.

שמחה הכהן קוק: אילו היו מאלצים חברי קבוצה שמשחקים כל מוצאי שבת ברידג' לקבל לחברה שלהם בקלות כזאת חבר חדש, הם היו נסגרים.

שמחה הכהן קוק: אין מדינה בעולם שבכל כך קלות אדם קופץ לחוץ לארץ, חוזר עם מכתב מרביי רפורמי שאף אחד מהיושבים כאן לא יודע מה הוא.

שמחה הכהן קוק: אין שני רבנים רפורמים שדעתם זהה ביחס לכול הקשור בחיי עם ישראל, או ביהדות של עם ישראל.

שמחה הכהן קוק: כל רביי רפורמי עושה כאוות נפשו.

קולט אביטל: האם יש שני רבנים אורתודוקסים שמסכימים בכל דבר?

קולט אביטל: זה טיבה של היהדות.

שמחה הכהן קוק: ישנם דברים בסיסיים שעליהם כולם מסכימים.

שמחה הכהן קוק: ישנם חילוקי דעות אחרים, וזה בוודאי טבעי, כשם שאין פרצופיהם שווים אין דעותיהם שוות.

קולט אביטל: עובדתית, זה לא נכון.

שמחה הכהן קוק: יושב כאן רב שהוא אב שכול שעלה לארץ, ואני מאוד משתתף בצערו.

שמחה הכהן קוק: ודאי שאנחנו לא מזלזלים בכבודו חלילה.

שמחה הכהן קוק: לא יודעים בכלל מהן השאיפות של רביי רפורמי כשבא אליו אדם ומבקש להתגייר.

שמחה הכהן קוק: היתה טענה של פרקליטות של מדינת ישראל לא לגעת בנושא הזה.

מיכאל בוידן: האם אנחנו מוזמנים לכנסת בשביל לשמוע דברים כאלה?

מיכאל בוידן: בשביל לשמוע השמצות, לשמוע שנאה?

מיכאל בוידן: אנחנו חלק מהעם הזה, אנחנו חיים במדינה הזאת.

מיכאל בוידן: זו המדינה שלנו לא פחות משלכם.

מיכאל בוידן: אנחנו משרתים בצבא, דבר שאתם לא עושים.

שמחה הכהן קוק: אדוני הנכבד, לפני שאתה נולדת אני שרתתי בגדוד שלחם על ירושלים.

שמחה הכהן קוק: אני נולדתי פה.

מיכאל בוידן: אני שלחתי את הבן שלי, האם אתה שלחת את הבן שלך?

שמחה הכהן קוק: לא את הבן שלי, אני בעצמי.

שמחה הכהן קוק: יש לי אות ההגנה ואות הקוממיות.

משה גפני: לא צריך להדיין איתו בכלל.

משה גפני: חוצפה שכזו.

קולט אביטל: זהו דיון טעון.

קולט אביטל: אנחנו לא התכנסנו כדי להגיע להסכמות בין האורתודוקסים לבין יתר הזרמים.

קולט אביטל: זה אחרית הימים, זה ודאי לא יקרה כאן על השולחן הזה.

נחמיה סיטרואן: אני מזמין את הוועדה לבוא לישיבת ההנהלה של המכון ללימודי היהדות.

נחמיה סיטרואן: יושבים שם נציגים מכל הזרמים.

נחמיה סיטרואן: דנים יחד בנושאים הקשורים לגיור ועל עתידו של העם.

נחמיה סיטרואן: עושים את זה בצורה מתואמת, יחד ובכבוד הדדי.

קולט אביטל: לא זאת הכוונה של הדיון כאן היום.

קולט אביטל: אנחנו נתכנסנו כאן בעקבות פסיקת בג"ץ שיכולה להשפיע על גורלות של אנשים שממתינים ומחכים.

קולט אביטל: אני מצרה על ביטויים של שנאה של זה כלפי זה.

קולט אביטל: אני לא חושבת שכאן הוא המקום.

משה גפני: אצלי לא היה שום ביטוי של שנאה.

משה גפני: יש לי חרדה ודאגה לעם היהודי.

קולט אביטל: אצלך אין ביטוי של שנאה, לא אליך זה מכוון.

משה גפני: לא שנאה, חרדה ודאגה לעם היהודי.

משה גפני: אני לא מכיר את האנשים בכלל.

קולט אביטל: אני מבקשת לסכם.

קולט אביטל: אנחנו שמענו את כל הדעות, כולל את דעתך, כולל את החרדה שלך, כולל את הרצון של האחרים להגיע למדינה שיש בה פלורליזם.

קולט אביטל: בשם הוועדה ובשם חברי הוועדה שיושבים כאן אני מבקשת לסכם את הדיון לפחות לגבי אותה נקודה משמעותית שבגללה אנחנו התכנסנו.

קולט אביטל: אני אומרת ומציינת את זה אחרי שחברי הוועדה שיושבים כאן ראו את ההחלטות, וההחלטות האלה הן על דעת כולם.

קולט אביטל: שנית, אנחנו פונים למשרד הפנים ולמשרד המשפטים לגבש קריטריונים אחידים לכול הזרמים בנושא הגיור, כולל גיורים מחו"ל.

קולט אביטל: הוועדה מבקשת לשתף את הזרמים בתהליך קבלת ההחלטות ובדיונים.

משה גפני: גברתי היושבת ראש, האם זה על דעתו של נסים דהן?

קולט אביטל: נסים דהן לא חבר הוועדה.

משה גפני: אז אני מבקש להדגיש שנסים דהן לא חבר הוועדה וגם אני לא חבר הוועדה, וזה לא על דעתי.

קולט אביטל: נכון, ולכן אני אומרת על דעת חברי הוועדה.

קולט אביטל: אם אתם רוצים אפשר ודאי גם להצביע.

משה גפני: אני מודה לך על אדיבותך.

משה גפני: אבל אני אומר את הדברים לפרוטוקול היות והשתתפתי בדיון.

משה גפני: אני לא שותף להחלטות האלה.

קולט אביטל: בסדר.

קולט אביטל: אתה לא שותף, אתה גם לא חבר בוועדה.

משה גפני: בסדר, אני רוצה שזה יצוין.

קולט אביטל: אני מדגישה כאן, אלו החלטות ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

קולט אביטל: אנשים שהם לא חברים בוועדה הזאת, לא שותפים לתהליך קבלת ההחלטות.

קולט אביטל: אני מודה לכולם על ההשתתפות, אנחנו תוך שלוש דקות מתכנסים לישיבה הבאה שלנו.