ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 228, 2005-04-11 13:00

קולט אביטל: צהריים טובים לכל המשתתפים.

קולט אביטל: למרות שהכנסת בפגרה התכנסנו כי היינו רוצים להתקדם לפחות בינינו בדיון ביוזמת הנשיא תחת הכותרת, שהיא כבר לא אותה הכותרת, של בית שני או יותר נכון, מה צריך להיות הפורום להידברות יותר יעילה בין ישראל לבין העם היהודי, מה צריכה להיות המתכונת, כיצד הפורום צריך להתכנס, מי צריכים להיות המשתתפים וכו'.

קולט אביטל: על הנושאים עצמם שצריכים להיות הנושאים שנידונים בינינו לבין העם היהודי לא דנו כי אני חושבת שההסכמה היא די רחבה.

קולט אביטל: להזכיר לכולכם שבפעם האחרונה כשהתכנסנו אצל הנשיא, המכון לתכנון מדיניות העם יהודי, קיבל על עצמו את המשימה להשלים עד ה 1 באפריל מסמך, והוא עמד בלוח הזמנים.

קולט אביטל: המסמך, נדמה לי, נשלח לכולכם.

קולט אביטל: מטרת הדיון היום היא קודם כל לקבל עידכון מהמכון לגבי תוכנו של המסמך או יותר נכון איזו עמדה הוגשה ולהמשיך לדון בינינו במגמה להגיש לנשיא עצמו איזשהן מסקנות של כולנו.

קולט אביטל: אני לא בטוחה שהיום נגיע למסקנות אבל אני חושבת שכדאי להתקדם בדיון ואני מבקשת מפרופ' דרור, פשוט להציג בפני הפורום הזה, אם אפשר, בצורה מתומצתת את עיקרי המסקנות ולאחר מכן נעבור לפי סדר בין הדוברים.

קולט אביטל: בבקשה פרופ' דרור.

יחזקאל דרוד: תודה גבירתי יושבת הראש.

יחזקאל דרוד: מנכ"ל המכון אבינועם בר יוסף ואני נחלק את העבודה.

יחזקאל דרוד: אני אומר כמה הערות רקע ואבינועם יציג את עיקר ההמלצות בתמצית ראויה.

יחזקאל דרוד: אוסיף ואקדים אם מותר לי שיוזמת הנשיא ושל יושבת ראש הוועדה להעלות את הנושא היא חשובה ביותר.

יחזקאל דרוד: זהו נושא שצץ כל פעם הודות ליוזמות אלה ומגיע לנקודת מיקוד.

יחזקאל דרוד: וכעת, מספר הערות רקע לעמדת המכון בנושא.

יחזקאל דרוד: ראשית, צריך להיות ער לכך, ולא כולנו כישראלים מבינים את זה עד הסוף, אלא מי שהיה שנים בחוץ לארץ כמו יושבת הראש, שיש הבדל טוטלי בין העם היהודי שיושב בציון לבין העם היהודי שבתפוצות.

יחזקאל דרוד: כל מחשבה על העם היהודי שבתפוצות במושגים הלקוחים מהחוויה של המדינה, מטעים ברובם.

יחזקאל דרוד: העם היהודי בתפוצות הוא בסופו של דבר מה שנקרא, מערכת המארגנת את עצמה, עובדת בצורת רשתות בעיקר התנדבותיות.

יחזקאל דרוד: לכן מושגים כמו בחירות, ייצוג, דמוקרטיה וכדומה, יישימותם במקרה הטוב דורשת התאמה רדיקלית ובחלקם הם לא תואמים.

יחזקאל דרוד: זו אחת הבעיות הכלליות להערכתי במפגשים בין ישראל לאנשי התפוצות.

יחזקאל דרוד: יותר קל אולי לאנשי התפוצות להבין את הישראלים מאשר לנו להבין שהיהודים בתפוצות חיים במסגרת שונה לחלוטין בראייה סוציולוגית, פסיכולוגית ופוליטית ולכן יש בעיה של העברת מושגים ואנחנו משתדלים להימנע מזה.

יחזקאל דרוד: שנית, אני ארשה לעצמי להגיד את המובן מאליו אבל להבליט אותו.

יחזקאל דרוד: אנחנו רק בתחילת הסתגלות לקיום מדינה יהודית.

יחזקאל דרוד: זה עניין ל 200 300 שנה בכל ראייה היסטורית שהיא.

יחזקאל דרוד: אין מה לדבר אפילו על זה.

יחזקאל דרוד: זו מהפכה לא פחות אולי יותר מנפילת בית שני.

יחזקאל דרוד: אנחנו הולכים דווקא לחכמי יבנה וכדומה, לקח דורות להסתגל, להקמה של מדינה יהודית לוקח דורות להסתגל.

יחזקאל דרוד: זו לא סיבה שלא נשתדל לשים את ההסתגלות על תוואי טוב אבל עקרונית, אנחנו צריכים להבין, זו רק תחילת הדרך.

יחזקאל דרוד: 60 , 70 שנות קיום של מדינה יהודית לעומת אלפיים שנה של אי קיום מדינה יהודית, דור אחד או שניים של מדינה, לא מספיקים בכלל לנושא, אנחנו לבד לא מבינים את המשמעויות.

יחזקאל דרוד: הן גם עוד לא קבועות, זה לא היסטוריה דטרמניסטית ברורה.

יחזקאל דרוד: שלוש, יש לראות את זה במסגרת העולם בכללותו.

יחזקאל דרוד: נניח, תופעת הגלובליזציה יש לה ותהיינה לה השלכות מרחיקות לכת ברישות העם היהודי לתפוצות וליחסי הגומלין בין ישראל לתפוצות.

יחזקאל דרוד: העולם משתנה, יחסי הגומלין משתנים, המשמעות של מה שנקרא קהילות גלובליות שיהודים שייכים אליה היסטורית, משתנים, והייחודיות שלנו היא שיש גם קהילה שמפוזרת כתפוצה וגם מדינה פחות או יותר מרנית.

יחזקאל דרוד: ארבע, העתיד לא מובטח.

יחזקאל דרוד: הציונות היא אחת ההצלחות ההרואיות.

יחזקאל דרוד: היכולת של העם היהודי להשתקם ולחזור לפריחה מסויימת אחרי השואה שציליביזציות אחרות נגמרות איתה, הוא דבר מדהים.

יחזקאל דרוד: העתיד, לא בכיס.

יחזקאל דרוד: כאן שוב החשיבות של יוזמות מול יוזמה שהייתה.

יחזקאל דרוד: יחסי ישראל תפוצות.

יחזקאל דרוד: אני חושב שאנחנו לא די ערים לתופעה זאת.

יחזקאל דרוד: אם אני יכול רגע לעבור להערה אישית.

יחזקאל דרוד: אני עדיין נותן סדנאות מתקדמות באוניברסיטה, באים אלי התלמידים הטובים ביותר אבל על התפוצות הם אינם מבינים כלום וגם בקושי רוצים לשמוע על כך כשאני מדבר.

קולט אביטל: הנושא שייך למערכת החינוך הכללית בארץ.

יחזקאל דרוד: כדאי פעם לדון על התוכנית החדשה באזרחות שאני מכיר אותה.

יחזקאל דרוד: סוף כל סוף הציגו חצי פרק על העם היהודי.

יחזקאל דרוד: אמנם חצי פרק לעומת אפס זה כמה אלפי אחוזים יותר וכך משקרים בסטטיסטיקה.

יחזקאל דרוד: בוגרי תיכון טובים, סליחה, גם האוניברסיטאות נוטלות בנטל, אלה שבאים אלי הם בוגרי B.A.

יחזקאל דרוד: מצטיינים שאינם יודעים שום דבר של ממש על העם היהודי.

יחזקאל דרוד: זה מבטיח שבר בעתיד.

יחזקאל דרוד: אבל הבעיה היא עוד יותר מורכבת.

יחזקאל דרוד: תביאו בחשבון, יהודי בישראל ויהודי בתפוצות חיים בעולם שונה רדיקלית.

יחזקאל דרוד: במשך אלפיים שנות תפוצה היה דבר משותף אחד לעם היהודי, כולם היו מיעוט שהיו צריכים להסתדר עם הגויים.

יחזקאל דרוד: כשנפגש יהודי מתימן עם יהודי מפולניה הם יכלו לדבר על הבעיה איך לחיות עם האחרים.

יחזקאל דרוד: היום אחרים זה ישראלים שיש להם מדינה.

יחזקאל דרוד: דברים בסיסיים של להיות יהודי בישראל ולהיות יהודי בתפוצות הם שונים רדיקלית.

יחזקאל דרוד: החל במקרו במבנה סוציו אקונומי, חלוקה למקצועות.

יחזקאל דרוד: בתפוצות רוב היהודים במעמד בינוני גבוהה, בארץ יש עקומה חצי נורמלית, בהתחשב במאה ה 21, וגמור בחוויות.

יחזקאל דרוד: להיות יהודי בישראל לא ברור מה זה מחייב אבל כולנו מודעים לזה שאנחנו יהודים, ממשיכים לעם היהודי אולי פחות אבל גם יש את הקשר הזה פורמלית.

יחזקאל דרוד: שם זה דבר אחר לגמרי.

יחזקאל דרוד: העולם הפסיכולוגי, המסגרות של חשיבה, ההדגשים שונים לחלוטין.

יחזקאל דרוד: אתמול היה לנו במכון אירוח של המועצה לביטחון לאומי, דיברנו איתם על פיתוחים בחוץ לארץ.

יחזקאל דרוד: הדגש היה על כך שצריך להחליף את הקופסאות.

יחזקאל דרוד: אי אפשר להצליח בלי קופסאות, אנחנו בני אדם, אך הקופסא של להיות ישראלי והקופסא של יהודי בתפוצות שונות לחלוטין.

יחזקאל דרוד: לכן אם לא תתעשתו הדברים לא יתקדמו.

יחזקאל דרוד: וכאן הנקודה הכמעט אחרונה.

יחזקאל דרוד: השבר הבא בהמשכיות יהיה עם דור הצעירים.

יחזקאל דרוד: כמו ששר החוץ ניסח זאת היטב.

יחזקאל דרוד: מה שבשביל הדור שלי היה חוויה, בשביל הילדים והנכדים שלי עדיין זיכרון דרך ההורים והסבים, הדור הבא עבורו זו תהיה היסטוריה.

יחזקאל דרוד: זה נכון בתפוצות שקיום המדינה הוא מובן מאליו וכל ההתלבטויות מובנות והפורענות היא במוזיאון וממשיכים הלאה.

יחזקאל דרוד: זה שינוי רדיקלי.

יחזקאל דרוד: אני חושב שאנחנו עומדים בפני סכנה לשושלת הדורות שאין לה כמעט דוגמא בעבר.

יחזקאל דרוד: אבל לא משנה אם נמצא אנלוגיה מתקופת הייוון וכדומה.

יחזקאל דרוד: זו השאלה המרכזית.

יחזקאל דרוד: כעת, לעצם המצב שלנו.

יחזקאל דרוד: שתי הערות.

יחזקאל דרוד: ראשית יש לוגיקה נפוצה בישראל.

יחזקאל דרוד: לאו דווקא ביוזמה זאת אבל בפוליטיקה הישראלית.

יחזקאל דרוד: את יכולה להביא דוגמאות מהכנסת אני לא אכנס לכל הנושא.

יחזקאל דרוד: אבל כאמור, אם יש בעיה שצריך לטפל בה, נקים אירגון.

יחזקאל דרוד: אם כי אני די עוסק בתורת האירגון בעיסוקי המקצועיים, לאו דווקא הקמת אירגון היא הדרך להתמודד עם בעיה.

יחזקאל דרוד: יש לפעמים שהיא עוזרת ויש שמיסוד נוסף מסווה את תשומת הלב מהבעיה המהותית בעצם במקרה זה או אחר, ואתם תשמעו את ההמלצות שלנו.

יחזקאל דרוד: הערה אחרונה.

יחזקאל דרוד: בין כל ההמלצות שלנו, לטעמי האישי, ההמלצה החשובה ביותר היא מה שאני קורה מדיניות העם היהודי 35, 35.

יחזקאל דרוד: כלומר, שבכל גופי העם היהודי, בהנהלות, בעצרות, חייבים להיות לפחות 35 אחוזים מהמשתתפים, למטה מגיל 35.

יחזקאל דרוד: היום זה לא המצב.

יחזקאל דרוד: אנחנו מתכננים פרוייקט לעשות מיפוי בבני הגילים של כל גופי העם היהודי, אבל אנחנו מסתובבים.

יחזקאל דרוד: אבינועם שמייד ידבר מכיר את הנושא טוב.

יחזקאל דרוד: אני כבר למדתי קצת.

יחזקאל דרוד: הם יותר קרובים לגיל שלי מאשר לגיל הצעירים המעטים מאוד שנמצאים כאן.

יחזקאל דרוד: לכן הדגש על צעירים הוא אחד המוטיבים המרכזיים של ההמלצות שלנו.

יחזקאל דרוד: ברשות יושבת הראש אני מעביר את רשות הדיבור למנכ"ל המכון אבינועם בר יוסף.

אבינועם בר יוסף: בוקר טוב, אני רוצה להצטרף לברכות של פרופ' דרור לנשיא ועל עצם העובדה שהנושא הועלה לסדר היום.

אבינועם בר יוסף: אני רוצה גם לציין כמה מהאנשים שתרמו להכנת העבודה הזאת בלוח הזמנים הצפוף שעמד לרשותנו.

אבינועם בר יוסף: פרופ' סרגיו דלה פרגולה שסיפק את הנתונים ההשוואתיים, לאבי גיל שתרם את תרומתו החשובה, לפרופ' דוד דרי ולד"ר שלום ולד.

אבינועם בר יוסף: וכעת אגש להמלצות ואשתדל לעשות את זה בקיצור נמרץ כדי באמת לאפשר דיון.

אבינועם בר יוסף: ההמלצה הראשונה של המכון באמת אינה נוגעת ישירות בסוגיית הבית השני אבל היא נגזרת מהערכה שנתית שהצגנו בפני הוועדה לפני חודשים אחדים.

אבינועם בר יוסף: והצגנו אותה גם בפני הממשלה.

אבינועם בר יוסף: יש לחזק באופן מאוד משמעותי ולהעמיק את עבודת המטה הנוגעת להשלכות על העם היהודי של החלטות ישראליות,

קולט אביטל: מה זה נקרא עבודת המטה, של הממשלה?

יחזקאל דרוד: של גופי המימשל, אמ"ן, המועצה לביטחון לאומי, גם וועדות הכנסת.

יחזקאל דרוד: לכן אמרנו מימשל ולא ממשלה.

אבינועם בר יוסף: ולקיים התייעצויות עם אירגונים ועובדים יהודיים לפי הצורך, זה לא התייעצויות רשמיות.

אבינועם בר יוסף: אנחנו לא מתכוונים כאן להתייעץ עם העם היהודי בהחלטות אופרטיביות שמערכת הביטחון והממשלה צריכות לקבל.

אבינועם בר יוסף: יש עם זה, לפני קבלת החלטה, דיונים שבהם מרכיב העם היהודי אינו קיים בכלל ולהחלטות שמתקבלות יש השלכות ישירות על העם היהודי.

אבינועם בר יוסף: אין ספק שכשמתקבלת החלטה, אפילו כדוגמת תפישתו של מוסווי.

אבינועם בר יוסף: צריך לאסוף חומר מודיעיני מראש, היכן יכולה להיות מכת התגובה, ולא להיות מופתעים אחר כך כשקורה מה שקורה בארגנטינה.

אבינועם בר יוסף: זאת ההמלצה הראשונה ואנחנו עושים הבחנה.

יחזקאל דרוד: דוגמא לא כל כך מלחמתית היא עתיד ירושלים.

יחזקאל דרוד: לפירוש עתיד ירושלים יש השלכות לעתיד העם היהודי והיהדות בכללותה.

אבינועם בר יוסף: זה נוגע לפלורליזם בעם היהודי, יש הרבה החלטות שמתקבלות בישראל שיש להן השלכות על כלל העם היהודי ושיקולי העם היהודי אינם נלקחים בחשבון.

אבינועם בר יוסף: אני עובר להמלצה השנייה.

אבינועם בר יוסף: ההמלצה השנייה היא להקים פורום,

קולט אביטל: ואתה אומר שזה ללא כל קשר אם יוקם פורום או לא יוקם פורום.

אבינועם בר יוסף: זה צריך להיעשות מייד ואנחנו עובדים על כך בצורה יותר יותר מעמיקה.

אבינועם בר יוסף: במסגרת ההערכה השנתית של השנה פרופ' דוד דרי מכין עבודה על הנושא גם תוך בדיקת הנתונים הקיימים, מחקר, מאז קום המדינה וגם

קולט אביטל: של דוגמאות שבהן נתקבלו החלטות מדיניות פה שהייתה להן השפעה והשלכה על קהילות יהודיות בחו"ל.

אבינועם בר יוסף: לא רק החלטות מדיניות, מדיניות באופן כללי.

יחזקאל דרוד: לא קל למצוא דוגמאות כאלה.

יחזקאל דרוד: אנחנו מתקשים למצוא דוגמאות הפוכות,

אבינועם בר יוסף: אני אעבור ברשות

אבינועם בר יוסף: כם להמלצה השנייה והיא להקים פורום של ראשי האירגונים העולמיים בעם היהודי.

אבינועם בר יוסף: מדובר על בין 5 ל 10 אירגונים יהודיים עולמיים מרכזיים שצריכים להיות מיוצגים בפורום הזה, רצוי על ידי אדם אחד, לכל היותר שניים, כדי לאפשר תיפקוד של הפורום.

אבינועם בר יוסף: אני רוצה אולי כדי לתת אילוסטרציה, לאזכר את פורום ראשי האירגונים החשאיים בישראל.

אבינועם בר יוסף: זה נובע מאותן סיבות.

אבינועם בר יוסף: בלי החשאיות, אבל יש מחלוקות קשות ותחרות לא קונסטרוקטיבית בין חלק מהאירגונים, בצד העבודה הנהדרת שהם עושים, ובזה אף אחד לא מזלזל.

יחזקאל דרוד: אני כבר בגיל בו אני לא צריך להיות כל כך תמים אבל נדהמתי על עצם העובדה שאותם אירגונים אינם ניפגשים אף פעם לתיאום.

יחזקאל דרוד: עובדה היא, ותשאלו את כולם, ראשי האירגונים היהודיים העיקריים בעלי משמעות גלובלית, שהם בין 5 ל 10 , לא נפגשים לדיון משותף.

קולט אביטל: אתה מדבר על אירגונים כמו הסוכנות היהודית, הג'וינט,

אבינועם בר יוסף: האירגונים המרכזיים אנחנו לא מדברים על פגישות אחד על אחד, זה קיים, יש הופעות.

אבינועם בר יוסף: אבל אין ישיבה משותפת, פורום משותף של ראשי אירגונים יהודיים,

יחזקאל דרוד: סגור, בלי טלביזיה, לצרכי דיון גלוי.

יחזקאל דרוד: שיריבו אבל שיסכימו על מה הם רבים.

אבינועם בר יוסף: ושיסכימו אפילו על חלוקת עבודה וחלוקת מאמצים והכוונת מאמצים משותפת.

אבינועם בר יוסף: כי כל אחד יש לו תחומי התמחות וכל אחד מטפח את תחומי ההתמחות אבל אין גוף כזה משותף.

אבינועם בר יוסף: אנחנו מציעים להקים גוף כזה.

אבינועם בר יוסף: אנחנו ממליצים להשתמש במנגנון ועדת התיאום ממשלה סוכנות בגלל שיש לה כבר מעמד חוקי.

אבינועם בר יוסף: יכול מאוד להיות שאם היום ינסו לבנות מחדש מנגנון כזה, הוא לא יקום מפני שהמחלוקות הן כל כך עמוקות.

אבינועם בר יוסף: אנחנו מצאנו שהמנגנון של ועדת התיאום ממשלה סוכנות, הוא מנגנון טוב ומתפקד, אבל כדי לקיים התייעצויות ממוסדות בין מנהיגי התפוצות עם ממשלת ישראל, צריך לצרף לפורום הזה את הפורום של ראשי האירגונים העולמיים בעם היהודי להופעות משותפות מול הממשלה.

אבינועם בר יוסף: הפורום של ראשי האירגונים העולמיים הוא פורום של ראשי אירגונים בחוץ לארץ.

אבינועם בר יוסף: ממשלת ישראל אינה חברה בו.

אבינועם בר יוסף: הסוכנות כן חברה בו אבל הסוכנות איננה ממשלת ישראל.

אבינועם בר יוסף: כשבאים להתייעצויות משותפות, אנחנו ממליצים להשתמש במנגנון הזה כמנגנון קיים וחי.

אבינועם בר יוסף: המלצה שלישית.

אבינועם בר יוסף: אנחנו ממליצים להתחיל לארגן שורה של ועידות עולמיות שתהיינה ממוקדות נושאים.

אבינועם בר יוסף: זאת אומרת, הוועידה העולמית הראשונה, פרופ' דרור כבר רמז על הסוגיה, צריכה להיות מוקדשת לדעתנו, לחיזוק הרצף הבין דורי.

אבינועם בר יוסף: פרופ' דרור דיבר על 35, 35, כשהוא דיבר על עצמו.

אבינועם בר יוסף: הגיל של פרופ' דרור זה דור ההמשך בעולם היהודי.

אבינועם בר יוסף: אני רוצה לומר שתנועות הנוער אינן הרבה יותר צעירות ממנו.

קולט אביטל: נו, מה אתה רוצה, הרי שמעון פרס הוא במשמרת הצעירה של מפלגת העבודה,

אבינועם בר יוסף: אגב, הוא יהיה לעולם אבל זה לא חל על כולנו.

יחזקאל דרוד: דרך אגב, על ההמלצה הזאת לעשות מפגשים שנתיים פתוחים, עם ועדות ומוזמנים.

יחזקאל דרוד: אנחנו ראיינו כ 40 איש בתפוצות ובישראל על ההמלצות, כדי לקבל יותר תשומות ורעיונות, זאת אחת ההצעות היחידות שעליה הייתה הסכמה פה אחד.

אבינועם בר יוסף: אני עובר להמלצה הרביעית.

אבינועם בר יוסף: היא נוגעת להצעה שהועלתה להקים אירגון עולמי כללי לעם היהודי, אירגון חדש.

אבינועם בר יוסף: המכון בדק לעומק את ההתייחסות להצעה הזאת וההמלצה, במצב הקיים, היא לא לגשת להקמת אירגון חדש.

אבינועם בר יוסף: זה מסתמך על שיחות עם 42 מרואיינים, פרופ' דרור הזכיר שמות,

יחזקאל דרוד: זה לא בגלל שהרוב מתנגד.

יחזקאל דרוד: הניתוח שלנו של ההבדלים של מצב העם היהודי והסכנה להביא מושגים של מדינה לתפוצות, גם אם כל השאר היו תומכים, אני עקרונית הייתי מצביע במכון נגד.

יחזקאל דרוד: זה בגלל המבנה המקרו פוליטי של העם היהודי כיום.

אבינועם בר יוסף: ויחד עם זה, מתוך 42 המרואיינים, היו רק שניים שהיו בעד.

אבינועם בר יוסף: אצל רוב האחרים הייתה התנגדות והתלבטות קשה.

אבינועם בר יוסף: זה נובע מסיבות רבות החל בקושי לעצב אג'נדה משותפת ועד חששות מהאשמות בנאמנות כפולה וכיוצב'.

יחזקאל דרוד: בכל אופן הם יותר רגישים, האירופאים הגיבו יותר בחששות של האשמה בנאמנות כפולה,

אבינועם בר יוסף: אגב, אנחנו מכירים את יהודי ארצות הברית, אני רוצה לומר שיש שם גם התפתחות מסויימת לשלילה, בעקבות פרשת אייפק שזה סיפור שונה.

2446: זה התחיל מפולארד.

אבינועם בר יוסף: אני לא חושב.

אבינועם בר יוסף: אני חושב שאחרי פולארד המצב השתנה בצורה מאוד משמעותית כולל הבון טופ של היהודים בממשל קלינטון.

אבינועם בר יוסף: זה התחיל כבר אצל רייגן אבל אצל קלינטון זה קיבל תנופה גדולה מאוד, אנשים שהזדהו כיהודים וכו'.

אבינועם בר יוסף: היום אנחנו ממש חשים נסיגה.

אבינועם בר יוסף: בעקבות הפרשה הזאת אגב, זה נושא לניתוח נפרד, אבל אנחנו רואים כל כמה שנים חוזרת פרשה ,

יחזקאל דרוד: זה לא נימוק עיקרי להתנגדות להצעה להקים אירגון יהודי כלל עולמי,

אבינועם בר יוסף: אף אחד לא אומר שלא אבל מגה זה היה פרשת עורבא פרח וגם פרשת אינדיק, מי שזוכר את זה גם היה עורבא פרח.

יחזקאל דרוד: רבותי, ההמלצות שלנו אינן מבוססות על נימוק זה.

אבינועם בר יוסף: אני עובר להמלצה החמישית וזאת ההמלצה שנוגעת לשיתוף הצעירים בפעילות היהודית.

אבינועם בר יוסף: ההמלצה היא לבחון בחיוב את הרעיון להקמת פורום עולמי של פעילים יהודיים צעירים.

אבינועם בר יוסף: זה נושא שאנחנו לא הספקנו ללמוד אותו לעומק אבל הוא מחייב בדיקה עמוקה ובכל מקרה צריך ללמוד את הרכב הגילים בהנהגות האירגונים היהודיים העיקריים,

קולט אביטל: רגע, אבינועם, אתם מציעים שזה יהיה פורום נפרד?

אבינועם בר יוסף: כן.

אבינועם בר יוסף: לא מציעים, אנחנו עדיין צריכים לבדוק את זה.

יחזקאל דרוד: אנחנו אומרים שבין ההצעות שמועלות, עדיין לא בדקנו את הנושא, אבל יש צורך באיזשהו רישות, איך?

יחזקאל דרוד: אנחנו עוד לא יודעים.

יחזקאל דרוד: אנחנו לא מציעים כרגע להקים פורום עולמי חדש, לא של צעירים ולא של לא צעירים.

אבינועם בר יוסף: אבל לגבי הנושא של הצעירים אנחנו בהחלט ממליצים לבדוק את הנושא בחיוב.

יחזקאל דרוד: לבדוק את הנושא של בניית רשתות של צעירים בגלל הנימוקים שאמרתי קודם.

יחזקאל דרוד: כדי לבצע את זה צריך לקחת בחשבון שמספר אירגונים,

קולט אביטל: בלי לרצות להפסיק את השטף, אבל אחד הרעיונות הבסיסיים שהביאו אותנו לכל הדיון היה הצורך לרענן את השורות של הפעילים בתוך האירגונים היהודיים ולהבטיח שבתוך האירגונים היהודיים, בין אם זה סוכנות או לא חשוב איזה אירגון, יהיה ייצוג יותר רחב, גם של אנשים צעירים, גם של אנשים שהם לא במרכאות, המאכרים, אלא לנסות למשוך אנשים אינטלקטואלים, סופרים וכו'.

קולט אביטל: אם אנחנו מדברים על פורום תיאום בין אירגונים יהודיים כפי שהם עכשיו ופורום צעירים בנפרד, מה קיבלנו?

אבינועם בר יוסף: הדבר שאת מעלה זה חלק ב' של אותה המלצה.

אבינועם בר יוסף: זאת אומרת, ישנה המלצה להוריד את הגיל הממוצע באירגונים הקיימים.

קולט אביטל: איך תעשה את זה?

קולט אביטל: תגיד להם, חבר'ה, איך תעשו את זה?

יחזקאל דרוד: גבירתי היושבת ראש.

יחזקאל דרוד: אל"ף, עדיין אין לנו מושג בנושא הזה, אנחנו לומדים אותו.

יחזקאל דרוד: זה מחייב בדיקה נפרדת.

יחזקאל דרוד: בי"ת, אני אשתף אתכם, כמו שאת זוכרת אני הייתי היועץ המדיני של אורה נמיר למעמד האישה, החלטנו על נורמות ועל מי שיהיה ממונה על זה.

יחזקאל דרוד: אפשר, יש אמצעים מוסדיים לחזק.

יחזקאל דרוד: גימ"ל, וזה אולי העיקר, בשיחות שלנו עם הצעירים ועם הלא צעירים, שאמנם אינם דגימה סטטיסטית, מתבלט דבר אחד.

יחזקאל דרוד: כמעט כל המבוגרים אמרו כך, כן, אנחנו נארגן שיהיו יותר צעירים.

יחזקאל דרוד: כמעט כל הצעירים אמרו, מעולה, בתנאי שלא יעשו את זה הזקנים.

קולט אביטל: בצדק.

יחזקאל דרוד: כלומר זה לא כל כך פשוט.

יחזקאל דרוד: צריך גם לשתף אותם וגם לתת להם פורומים משלהם.

יחזקאל דרוד: כיצד לשלב את שני הדברים?

יחזקאל דרוד: אנחנו מודים אנחנו עדיין איננו יודעים.

יחזקאל דרוד: אם יש מישהו שיודע, נשמח ללמוד ממנו.

אבינועם בר יוסף: אני רוצה לסכם במספר מילים.

אבינועם בר יוסף: אנחנו השתדלנו באמת לעשות עבודה מקצועית עצמאית לחלוטין, זה התוצר שאנחנו מביאים.

אבינועם בר יוסף: זה עובר כעת למעשה לידיים של הפוליטיקאים, שלכם.

אבינועם בר יוסף: נשמח בעתיד מבחינה מקצועית לעמוד לרשות הגורמים המחליטים, אבל אנחנו רואים בזה צעד ראשון של הנחת נייר על השולחן שיכול בהחלט להוות בסיס לדיון.

אבינועם בר יוסף: תודה רבה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: הייתי רוצה לכוון את הדיון הזה כך שלכל אחד מהמשתתפים תהיה אפשרות להביע עמדה, אבל אם אפשר בקצרה כי יש אנשים שצריכים אחר כך ללכת.

קולט אביטל: אז אם אפשר להצטמצם כמו שאנחנו בכנסת מצטמצמים לשלוש דקות, הייתי באמת אסירת תודה.

קולט אביטל: נתחיל ביחיאל לקט ולאחר מכן נשמע מה תגובת הנשיא, כולכם תהיו רשומים, בבקשה.

2446: כיוון שהשתתפתי בדיון בבית הנשיא יצא לי לחשוב רבות על העניין.

2446: באופן כללי כל ההמלצות האלה הן המלצות טובות שמקובלות עלי.

2446: אני רוצה לומר כך.

2446: בעם היהודי קיימות מיליון מחלוקות.

2446: יש מחלוקת אחת משמעותית לפי דעתי היום שהיא הבסיס או המפתח לכל דבר אחר והיא, מה מקומה של מדינת ישראל?

2446: האם אנחנו קהילה יהודית נוספת, חשובה, הכי חשובה, השנייה הכי חשובה אחרי אמריקה, כל אחד לפי תפישתו, או שזאת מדינת העם היהודי והעם היהודי חייב להכיר בבכורתה כמדינת ישראל.

2446: זו המחלוקת האמיתית שקיימת, כל היתר הן מחלוקות נוספות בעיני.

2446: והמחלוקת הזו, לצערי הרב, אנחנו הולכים ומפסידים בה.

2446: בויכוח הזה בין אלו שמאמינים שמדינת ישראל היא מדינת העם היהודי והעם היהודי צריך להכיר בזה וגם הישראלים צריכים להכיר בזה, אנחנו הולכים ומפסידים את הקרב הזה.

2446: לכן יש מקום וזה חשוב ממדרגה ראשונה, שבחסות בית הנשיא, בחסות נשיא מדינת ישראל, יהיה פורום שדן בנושאים שבין ישראל ובין התפוצות.

2446: לא אומר בין ישראל והעם היהודי.

2446: ישראל היא החלק הכי חשוב של העם היהודי.

2446: בין ישראל ובין התפוצות וכדאי לשמור גם על הטרמינולוגיה.

2446: בלי פורום כזה שנשיא מדינת ישראל אומר זה נושא חשוב מאוד למדינת ישראל עד כדי כך שהנשיא הוא הגורם שמאחד את כולם, אני לא יודע דרך אחרת להרים את הפרוייקט ולהתמודד עם השאלה הזאת ולכן אני מחייב מאוד את היוזמה.

2446: עכשיו שלוש ארבע הערות קצרות ביותר.

2446: אני בעד הועידה הגדולה הזאת, אני בעד הפורום המצומצם גם כן.

2446: בלי פורום מצומצם, אפילו אחד מכל אירגון עולמי, לא תהיה הנהגה למסגרת הזאת וגם לכל הצורות האחרות שמתדיינות כפי שקיים היום.

קולט אביטל: ליד הנשיא?

2446: הכל בחסות נשיא מדינת ישראל.

2446: נשיא מדינת ישראל הוא הכותרת, כי כביכול זה לא כותרת פוליטית.

2446: הדבר השני.

2446: תפשת מרובה לא תפשת.

2446: צריך לבנות את זה צעד אחרי צעד.

2446: זה לא שבבת אחת מארגנים את כל הפורומים ובבת אחת יש מבנה.

2446: אני בעד שייכנסו את הפורום המוצע.

2446: שם צריכים לקבל החלטה מה הולך להיות המהלך.

2446: אני בעד שוועידה עולמית כזאת תהיה אחת לשלוש שנים ויהיה כנס עולמי יותר מצומצם אחת לשנה.

2446: ואז יש גם פורום שצריך לצרף אליו לא רק את ראשי האירגונים העולמיים אלא גם אישים בולטים שיש להם מה להגיד בתחום.

2446: הדבר השלישי.

2446: אני בעד זה שתהיה התייחסות לנושא של הצעירים ואני בעד זה שתהיה מסגרת נפרדת לצעירים תחת הכותרת, מנהיגות צעירה של העם היהודי.

2446: אני בעצמי צמחתי והשתתפתי בעשרות פורומים ודיונים, דור המשך, ועידת ים המלח, ועידת קיסריה, ועידת הרצליה וכו',

קולט אביטל: ומה קרה?

2446: הנה תראי מה קרה.

2446: אני פעיל 30 שנה בנושא ואני הזדקנתי.

2446: התחלתי צעיר ועכשיו הגיע זמנם של צעירים אחרים.

2446: הפורומים האלה של צעירים, בתנאי שנותנים להם מסגרת שבעקבותיה הם יכולים גם לעשות משהו, הרבה דברים חיוביים יצאו כתוצאה מהמפגשים האלה.

2446: מפעל הבאת הבנים לארץ לשנה יצא מוועידת ים המלח.

2446: מסגרות של השתתפות בכינוסים הראשיים של הפדרציות באמריקה, יצאו מהארגונים האלה של הצעירים שבאו במגע אחד עם השני ולכן יש לזה חשיבות, וזה לא צריך להיות יומרני.

2446: הדבר האחרון שאני רוצה להגיד.

2446: אין לי שום ספק שלאקדמיה צריך להיות מקום חשוב מאוד בכל התהליך הזה.

2446: כי כל האירגונים היהודיים מייצגים בעצם שני אלמנטים.

2446: הם מייצגים אלמנט אחד וזה הפוליטיקה היהודית כלומר נציגי קהילות, נציגי מוסדות.

2446: גם באירגונים עולמיים הם מאגדים את כל הקבוצות האלה זה ה"גואיש פוליטי" מה שנקרא.

2446: זה דבר אחד.

2446: והדבר השני, הם מייצגים פעילות כזו או אחרת בנושאים ספציפיים.

2446: האקדמיה אין לה שום חלק, לכן המכון הזה הוא מאוד חשוב, אבל זה לא מספיק.

2446: לאקדמיה אין שום חלק בכל המערכת הזאת ולכן הייתי שוקל לנסות למצוא איך מגייסים את האקדמיה במובנה הבין לאומי אפילו, להיות גורם שמזין את הפורומים האלה.

2446: אני חושב שבלי זה אנחנו חסרים משהו.

קולט אביטל: תודה רבה, עקיבא נציג נשיא המדינה, אם תרצה, בבקשה.

עקיבא תור: תודה.

עקיבא תור: ברשותך כבוד יושבת הראש, אני אקריא מכתב קצר שנכתב ממנכ"ל בית הנשיא וממני שמשקף את עמדת הנשיא על הנייר עליו אנחנו דנים כעת.

עקיבא תור: "ברצוננו להודות לכם בשם הנשיא על העבודה הרבה שהושקעה בכתיבת נייר העמדה כמענה לבקשת נשיא המדינה ולבקשת יושבת ראש הוועדה.

עקיבא תור: " אני אוסיף גם, תודה רבה שעמדתם בלוח הזמנים, יישר כוח.

עקיבא תור: "הנשיא ביקשנו להודיעכם כי החלופה השלישית, ועידה יהודית עולמית שנתית היא המקובלת עליו.

עקיבא תור: יש להקפיד כי בין משתתפי הועידה ייכללו ראשי האירגונים היהודיים בעולם, מנהיגי קהילות ודת, אישי ציבור, מדינאים בעלי שם.

עקיבא תור: החלופה השלישית נתמכת על פי הדו"ח, גם על ידי ראשי האירגונים על פי תוצאות הראיונות שערכתם.

עקיבא תור: יש מקום לממש את החלופה החמישית, פורום פעילים צעירים כחלק מהחלופה השלישית.

עקיבא תור: אין לנו התנגדות גם לייתר החלופות, אנחנו חושבים שניתן לקיים דיון עליהם אבל החלופה השלישית היא הכי נראית לנשיא.

עקיבא תור: הנושא הוא חיוני לעתיד העם היהודי ויש להיזהר מפני ניגודי אינטרסים שעלולים להיות בקרב חלק מהאירגונים.

עקיבא תור: חובה עלינו לגבש דרכים כדי להבטיח את יציאת העם היהודי מהמצב המשברי שהוא נתון בו.

עקיבא תור: הזמן דוחק כיוון שהמשבר מחריף והולך ועל מנהיגי העם היהודי לפעול בדחיפות בהתמודדות יעילה.

עקיבא תור: בכוונת הנשיא לכנס ועדה מכינה במהלך החודשים הקרובים כדי לסכם על העקרונות והפרמטרים להקמת הגוף.

עקיבא תור: נשמח לעבוד איתכם בהמשך לקראת מימוש הרעיון.

עקיבא תור: בכבוד, מנכ"ל בית הנשיא, יועץ תפוצות הנשיא.

עקיבא תור: " עד כאן לשון המכתב.

עקיבא תור: אני רציתי להוסיף בשם עצמי, אני מסכים מאוד עם דברי יחיאל לקט.

עקיבא תור: לגבי הנושא של הצעירים.

עקיבא תור: צריך לחלק בין רענון שורות ובין הכללת צעירים בפורומים לבין ביטול כל מי שבגילי וכל מי שבגיל של אבינועם ויחזקאל.

עקיבא תור: מדובר על רעיונות חדשים.

עקיבא תור: אנשים צעירים מתחת לגיל 35, אני לא בטוח שמספיק מדאיג אותם הנושא של חינוך יהודי,

קולט אביטל: דווקא כן.

קולט אביטל: אני מניחה שכולכם מודעים, אני לא יודעת אם הם הגיעו הנה, לאירגון החדש שנקרא כל דור, זאת יוזמה מאוד ברוכה.

עקיבא תור: למיטב ידיעתי כל דור אין מתחת לגיל 35,

קולט אביטל: עד ארבעים.

עקיבא תור: שוב, תודה רבה.

עקיבא תור: דבר אחד שאמר אבינועם אני לא מסכים לו.

עקיבא תור: הנייר לא עובר עכשיו לידי הפוליטיקאים, הוא עובר לידי העולם היהודי.

עקיבא תור: והמכון צריך לפעול כדי להפיצו גם בחוץ לארץ בקרב תפוצות, הוא צריך לכלול את כולנו וראוי ויאה שהוא נידון עכשיו בוועדת הכנסת אבל הוא צריך להפוך,

קולט אביטל: כן, אבל אני מבינה שהכוונה שלכם, כפי שסיכמנו באותו דיון בבית הנשיא, שאנחנו נכנס איזושהי ועדת היגוי.

קולט אביטל: ישבנו ודנו ונדמה לי, אם האינפורמציה שבידי נכונה, שפורום כזה יתכנס בסוף חודש מאי וזה המקום שבו אני חושבת, צריך להתקיים הדיון, אולי על בסיס הנייר שבידנו.

קולט אביטל: מעדכנים אותי שבסוף יוני, אוקי, בסוף יוני.

קולט אביטל: נחמן, אתה רוצה לומר משהו?

12961: איחוד הקהילות היהודיות לא נקט עמדה בעניין הזה, לא כלפי היוזמה של הנשיא וגם לא כלפי ההצהרות החשובות והמעניינות של המכון.

12961: ההצהרות הועברו אלינו, הן נמצאות בעיון.

קולט אביטל: אתם מעבירים את זה לפדרציות?

12961: זה היה מאוד מעניין.

12961: רק לפני שבוע, ערב פגישה בין סלי מרידור לבין הנשיא זה הוצג, ולכן מכיוון שהיה זמן קצר מאוד, החליטו שבאמת יתקיים על זה דיון יותר מקיף בזמן הקרוב.

12961: אחדים מהמרואיינים ברשימה שהוצגה על ידי המכון הם מתוך ה U.J.C.

12961: וגם אחדים מההנהלה במכון, כך שהדברים לא זרים.

12961: אני חושב שבסך הכל, אם אני יכול להביע דעה, הדברים מתנהלים בכיוון הנכון, זאת אומרת שהיוזמה של הנשיא, תוך כדי הדיונים, מקבלת כיוון חדש ומעניין ואם זה באמת יפעל לחיזוק הקשר, כפי שקורא לזה פרופ' דרור, בין התפוצות לבין ישראל, זה יהיה כיוון חשוב אבל תשובה סופית ומוחלטת ברגע זה, אני לא יכול לתת.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: ערן לרמן בבקשה.

ערן לרמן: קודם כל הוועד היהודי האמריקני יקיים דיון בנושא הזה במסגרת התוכנית שלו בראשית מאי ואני מקווה שתהיה נציגות של בית הנשיא.

ערן לרמן: זה במסגרת מה שנקרא ה INTERNASHONAL WEEKEND שבו נלווית לוועידה השנתית של האירגון עצרת של נציגים של אירגונים יהודיים מרחבי העולם, כך שתהיה הזדמנות נוספת ללבן את זה ואני מניח שגם נהיה מיוצגים כאירגון בסוף יוני.

ערן לרמן: אני רוצה לחדד שני דברים.

ערן לרמן: אחד נאמר במסמך אולי לא בדגש מספיק לטעמי.

ערן לרמן: במידה מסויימת בתשובה למשפט הראשון שיחיאל אמר.

ערן לרמן: נאמר כאן שההזדהות עם העם היהודי והשתייכות פעילה אליו הן יותר ויותר עניין של בחירה של הפרט וגם של קבוצות קולקטיביות.

ערן לרמן: המהות הוולונטרית של הקיום היהודי ברוב התפוצות של היום, משנה במהותה את האתגר שאנחנו עומדים בפניו.

ערן לרמן: לכן כל משפט שמתחיל במילים, העם היהודי חייב, נופל על פניו עוד לפני שהוא התחיל.

ערן לרמן: כי הוא לא חייב, אף אחד לא חייב, הוא צריך לרצות.

ערן לרמן: על אחת כמה וכמה כשמדובר בהקשר היהודי אמריקאי שהוא, אני חוזר ואומר שוב ושוב.

ערן לרמן: נכון לדבר על התפוצות, חשוב להזכיר לעצמנו שהאתגר המרכזי והדומיננטי של עתיד העם היהודי זה יחסי ישראל ויהדות ארצות הברית, שהם שמונים אחוזים מהתפוצה ומרכז הכובד האסטרטגי של עתיד העם היהודי ביחד עם מדינת ישראל.

ערן לרמן: שתי כנפיים לאחד.

ערן לרמן: שתי הכנפיים של העם היהודי של המאה ה 21 והלאה, 300 שנה אני לא מוכן אפילו לנחש.

ערן לרמן: לכן הנושא הזה והמאפיינים הייחודיים של המציאות הזאת צריכים להילקח בחשבון.

ערן לרמן: כל מרכיב שאיננו נשען על המהות הוולונטרית של הסדר האירגוני של יהדות ארצות הברית ואירגונים יהודיים אחרים בעולם, לא יוכל להתממש.

ערן לרמן: אני לא בטוח למשל שפורום מנהיגים, כגוף העומד בפני עצמו, לא כאירוע שנשיא מדינת ישראל מזמן אליו על פי שיקול דעתו וראייתו את האנשים שצריכים להיות בו, אלא גוף שאמורות להיות לו יכולות של מערכת שנושא את עצמה, לא בטוח שניתן לממש אותו בגלל אותו צביון וולונטרי, עיין ערך הקושי העצום שהומחש בחודשים האחרונים, אפילו בגוף יחסית מבוסס כמו ועידת הנשיאים של האירגונים היהודיים האמריקאים.

ערן לרמן: כך שיש לי חששות לגבי האופציה הזאת כגוף בר קיימא.

ערן לרמן: לעומת זאת אני לא חושב שיש קושי אמיתי לחשוב קדימה במושגים של ועידה, דבוס יהודית, כמו שאתם מכנים את זה.

ערן לרמן: אני הייתי רק רוצה לתרום כאן רעיון קונסטרוקטיבי.

ערן לרמן: ישנו מושג שיש לו היום אחיזה וחשיבה של אירגונים מכל הסוגים של BEST PRACTICE.

ערן לרמן: כלומר באים ומציגים ברוח חיובית דברים שעובדים.

ערן לרמן: מה הצליח.

ערן לרמן: נדמה לי שועידה שתתבסס על הצגה של דברים חיוביים מוצלחים, אם זה מהמערכת החינוכית, אם זה מיצירת של קשרי קהילות, אם זה בתוכניות חינוך, אם זה במהלכים מדיניים שהצליחו, למשל בלימה של תפוצת אלמנר באירופה, כל אחד ומה שהוא רוצה לספר, כי אם האוריינטציה של ועידה כזאת תהיה מבוססת על הרעיון של BEST PRACTICES , נראה לי שהיא תתחיל טוב יותר מאשר דיון אבסטרקטי או פוליטי שהידרדר למאבק של יחסי כוחות.

קולט אביטל: כן, אבל יכול להיות שבאיזשהו מקום זה גם ימנע את הבעיות העיקריות שבכל זאת מונחות ביסוד מה שהניע אותנו לחשוב על כל הדברים האלה.

קולט אביטל: שזה בעיות איך תיראה הזהות היהודית בעתיד, שזה בעיות של זהות יהודית בעידן של גלובליזציה, אם היא תימהל או לא.

קולט אביטל: מה סוג היחסים בינינו לבין התפוצות.

קולט אביטל: נכון שצריך לראות גם הצלחות אבל צריך גם לא להתחמק מדיון אמיתי ואיך אנחנו מבטיחים את הדיאלוג הזה ואת הנושאים שמדאיגים אותנו לגבי העתיד.

ערן לרמן: אני בכוונה אומר, BEST PRACTICES על הנושאים האלה.

ערן לרמן: פרוייקטים שמתמודדים חזיתית עם כל רשימת הבעיות שאת הזכרת, ומוכיחים יכולת.

ערן לרמן: הדרך הזאת, נדמה לי, עדיפה על פני דיון אבסטרקטי.

יחזקאל דרוד: אני מסכים עם מה שאתה אומר.

יחזקאל דרוד: יש רק בעיה אחת קטנה.

יחזקאל דרוד: לפי הבדיקות שלנו ישנם מספר נושאים קרדינלים שאין להם הצלחות בכל מקרה.

ערן לרמן: אני מסתכן להגיד שזו אמירה מרחיקת לכת.

יחזקאל דרוד: לא תמיד מה שעובד במיקרו עובד במקרו.

ערן לרמן: יכול להיות שיש קושי להעביר מיקרו למקרו אבל אני חושב שיש דוגמאות יפות מאוד של BEST PRACTICES ושל התארגנות נכונה.

ערן לרמן: לגבי הנושא של צעירים אני יכול לומר רק דבר אחד.

ערן לרמן: הייתי מציע לנו להיזהר בהמלצות לאירגונים יהודיים איך לארגן את עצמם.

ערן לרמן: העובדה היא, וכבר עמד על זה אורי צבי גרינברג לפני כמעט דור שלם, שהמערכת המכוננת היום של האירגונים היהודיים בעולם, בוודאי בארצות הברית, בנוייה על LAY LEADERSHIP.

ערן לרמן: ומה לעשות שזה בדרך כלל קשור בשני פרמטרים.

ערן לרמן: יכולת כלכלית וזמן והידיעה שאתה כבר יודע מאיזה תקציב הילדים שלך יילכו לקולג' ואתה מפנה את עצמך למאבקים הגדולים יותר.

ערן לרמן: צר לי לומר שכל ניסיון לכפות בכוח שינוי מהפכני בסטרוקטורה הזאת והתבססות על אנשים צעירים שעדיין נמצאים בתוך המרוץ התובעני המוטל היום על אנשים צעירים בכלכלה המודרנית, אפשר לדרוש את זה אבל אי אפשר להבטיח את זה.

קולט אביטל: תודה.

קולט אביטל: יש כאן נציגת הדסה?

קולט אביטל: בבקשה גבירתי.

מרים גרייבר: שמי מרים גרייבר ואני נשיאת הדסה ישראל.

מרים גרייבר: אני רוצה ללכת קצת אחורה להיסטוריה של הדסה.

מרים גרייבר: הדסה נוסדה ב 1912 ואני חושבת שאתם יודעים את ההיסטוריה הזאת אבל מה שחשוב הוא שהאירגון מבוסס על ציונות.

מרים גרייבר: הנשים קוראות לעצמן הדסה – אירגון ציוני.

מרים גרייבר: הציונות היא המקור והמאחד של כל הנשים האלה ואני רוצה להגיד לכם שאנחנו 300 אלף נשים ששייכות לנשות הדסה וכל אחת היא חלק מאוד חשוב באירגון.

מרים גרייבר: נשות הדסה הציוניות עלו לארץ והתיישבו בארץ, וכך נוסדה הדסה ישראל.

קולט אביטל: גבירתי, אנחנו מכירות את ההיסטוריה של הדסה, בואי פשוט אנחנו רוצים להתקדם.

מרים גרייבר: החינוך והבריאות היו תמיד שני הדברים הכי חשובים אצלנו.

מרים גרייבר: החינוך של הצעירים, בחינוך של הצעירים יש לנו את יהודה הצעיר ואת המגשימים.

מרים גרייבר: יהודה הצעיר אנחנו מביאים לישראל ילדים, או לשלושה חודשים או לשנה מלאה, ואני רוצה להגיד לכם שמתוך זה אנחנו מקבלים הרבה מאוד ילדים שעושים עליה והם מביאים את ההורים שלהם, וזה מאוד חשוב.

קולט אביטל: גב' גרייבר.

קולט אביטל: יושבים פה אנשים שמייצגים אירגונים שונים.

קולט אביטל: אני מניחה שכולנו יודעים מה כל אירגון עושה ולא זאת הכוונה.

קולט אביטל: אנחנו יודעים ומעריכים מה שעושה הדסה.

קולט אביטל: מה שאנחנו מבקשים עכשיו בזמן הקצר הזה זה התייחסות שלכם כאירגון גדול, כאירגון ציוני להצעה עצמה.

קולט אביטל: נראה לכם, כן או לא, חשוב להקים פורום חדש?

מרים גרייבר: בהחלט כן.

מרים גרייבר: העניין של התפוצות הוא מאוד חשוב לנו ואנחנו שייכים לכל הארגונים.

מרים גרייבר: אנחנו שייכים לסוכנות, אנחנו חלק מהסוכנות ובכל מקום שיש שיתוף פעולה בין התפוצות לבין ארץ ישראל אנחנו מיוצגים שם.

קולט אביטל: מי רוצה להתייחס, משרד החוץ, בבקשה.

ירון זיידמן: במשפט.

ירון זיידמן: בית הנשיא הציג את היוזמה בפני הנהלת משרד החוץ לפני כשבוע.

ירון זיידמן: משרד החוץ תומך ביוזמה להקים פורום התייעצות לעם היהודי.

קולט אביטל: תהיה ספציפי, אנחנו רוצים לדעת ספציפית לאיזה מתכונת.

קולט אביטל: האם אתם מדברים על המתכונת המקורית שדובר בה בזמנו שנדמה לי שכולנו כבר ירדנו ממנה, מעין פרלמנט שני, או האם אתם מדברים על אופציה של פורום בין לאומי?

קולט אביטל: מה אתם ממליצים כאופציה?

עקיבא תור: אני אולי אעזור לירון.

עקיבא תור: הצענו דגם שדומה לחלופה שלישית עם דגש על הרחבת מעגל המשתתפים.

עקיבא תור: לכלול גופים שונים, אנשים אינטלקטואלים, סופרים, אנשי מעש, אנשים שיכולים לתת ולתרום.

קולט אביטל: אנחנו שוב מגיעים לאותה בעיה כיצד הם נבחרים.

ירון זיידמן: אין לנו תשובה לגבי המבנה הספציפי ולכן אנחנו הצענו והודענו שבאותה ישיבת הכנה, שעקיבא הזכיר קודם שתתקיים בסוף יוני, שבה יוצגו דגמים יותר ספציפיים ושם יכנסו לכיוונון עדין יותר של המכניזם עצמו.

ירון זיידמן: אבל בגדול אנחנו בהחלט בעד פורום התייעצות לא פורמלי של העולם היהודי ברוח ההמלצה השלישית כפי שהוצעה.

קולט אביטל: זאת אומרת שזה יהיה דבר לא פורמלי, זה מה שאתם מציעים.

קולט אביטל: ברגע שיש דבר שנקרא פורום הנשיא אי אפשר להגיד שזה פורום בלתי פורמלי.

קולט אביטל: זה לא דבר שהולך בחדר סגור.

קולט אביטל: בכל זאת הנשיא נותן לזה את חסותו.

ירון זיידמן: אני מסיר את המילה בלתי פורמלי מהנאמר.

ירון זיידמן: לאחר אותה ישיבת הכנה בסוף יוני אנחנו בהתאם להחלטות שיתקבלו בה, גם נסייע ביישומן.

ירון זיידמן: ולא נותר לנו אלא לחכות לאותה ישיבה ולהמלצות שיבואו בעקבותיה.

30807: שמי גלעד קריב ואני מהתנועה הרפורמית.

30807: אני רוצה להעלות שתי נקודות בקצרה.

30807: אני מדבר כאן גם בשם המנהיגות האמריקאית של התנועה הרפורמית וגם בשם המנהיגות העולמית.

30807: הכיוון שמצטייר כאן בחדר הוא כיוון שאנו רואים אותו בעין חיובית ואני סבור שהוא נותן גם מענה לשאלות רבות שהיו יכולות לצוץ אם היו הולכים לדגם יותר ממוסד של מעין פרלמנט שני.

30807: ההערה הראשונה שלי נוגעת באמת לשאלת הייצוג.

30807: לפחות מבחינתנו צריך להניח בבסיס הדיון איזושהי פונקציה של יחס בין שאלת הייצוג באותו גוף לבין תוצאות פעולתו.

30807: ככל שהגוף עליו אנחנו מדברים, יהא אשר יהא, הוא גוף שמטרתו לייצר מדיניות, הוא גוף שלהחלטותיו תהיינה השפעה ישירה או עקיפה על מדיניותה של ממשלת ישראל, על מדיניותם של מוסדות יהודיים בין לאומיים, ככל שיהיה יותר בשר בגוף, כך צריכה להיות הקפדת יתר בייצוגיות של המשתתפים בו.

30807: אם אנחנו מדברים אך ורק על איזושהי התכנסות של הוגי דיעות של ראשי תוכניות, של אנשי מחשבה שמגיעים על מנת להחליף מחשבות, להציג פרוייקטים ותו לא, שאלת הייצוג מקבלת חשיבות מועטה.

30807: אבל, אם לגוף הזה, לועידה השנתית הזאת, עתידות להיות תוצאות מעשיות, אז בהחלט שאלת הייצוגיות היא השאלה המרכזית.

30807: והיא איננה יכולה להיוותר ברמה של את מי מארגני הכנס מזמינים ואת מי הנשיא מבקש להתייעץ אתו.

30807: אז כדאי שמראש תהיה הגדרה מאוד ברורה מהי הציפייה מאותו גוף.

30807: האם זהו פורום להחלפת דיעות או פורום לגיבוש מדיניות.

30807: בהמשך להערה הזאת, אני מגיע להערה השניה שבהחלט מתקשרת לעניין והיא נוגעת למשקפיים שאנחנו חובשים על עינינו בשעה שאנחנו מקיימים את הדיון.

30807: נוצר אצלי הרושם מהדיון כאן אבל גם מהדיונים הקודמים שאנחנו מנהלים את הדיון הזה במשקפים מאוד ישראליות.

30807: זה בסדר בהינתן העובדה שכולנו, גם נציגי האירגונים שמושבם מעבר לים הם ישראלים, אבל מכיוון שאנחנו עוסקים בפורום של העם היהודי, כדאי שניקח בחשבון את העובדה שהראייה שלנו, המציאות היהודית בתפוצות, חסרה.

30807: לא רק הסטודנטים של פרופ' דרור, ולא רק של אנשי האקדמיה, אלא גם יכול להיות שהראייה שלנו כאן

30807: מסביב לשולחן קצת לוקה בחסר.

30807: ומתגנב לליבי חשש שאנחנו נאחזים בקרנות המזבח של דפוסים פחות רלבנטיים לעם היהודי של ימינו.

30807: הדיון הזה באירגונים, מי הם האירגונים?

30807: המחשבה שכביכול יהדות התפוצות עומדת מאחורי מה שאנחנו תופסים כאירגונים הממוסדים יותר, בעיני היא קצת תמימה.

30807: אני חושב שהשלב הראשון של הדיון הוא לבדוק מהן באמת הזירות שבהן מתנהלים החיים היהודיים בתפוצות, לא החיים הפוליטיים של האירגונים.

30807: כי אם המטרה שלנו לדבר על המשכיות ועל חיים יהודיים, כדאי שנעשה בדיקה אמיתית היכן מתנהלים החיים היהודיים האלה בתפוצות, ואני לא בטוח שהאירגונים בהכרח, או המוסדות שבשבילנו כישראלים הם הפרטנרים הטבעיים ביותר, הם באמת הפרטנרים האמיתיים.

קולט אביטל: מה אתה מציע, שבית הכנסת יהיה הפרטנר?

30807: אני חושב שאחת הדוגמאות, אני בכוונה לא העליתי אותה כדי שלא יחשבו.

30807: אבל אם את שואלת אז כן.

30807: דיברנו כאן על המשכיות יהודית ועל צעירים.

30807: אז מאוד יכול להיות שלחלק מהאירגונים הגדולים שהם אירגונים יותר פוליטיים, יותר מימסדיים, אין דור צעיר בין השאר בגלל מה שנאמר כאן על הלי לידרשיפ.

30807: אבל יש נסיבות שבהן חבר'ה בני 25 שקושרים את גורלם להמשכיות העם היהודי.

30807: גשו לבתי המדרש לא של תנועה מסויימת אלא של כל התנועות הדתיות בארצות הברית ותראו מאות צעירים, בני 25, בני 30 שהחליטו לקשור את חייהם במאבק להמשכיות העם היהודי.

30807: אני לא בטוח שבשיח שאנחנו מנהלים פה על הארגונים יש ביטוי לזירות האמיתיות האלה שהן בית הכנסת, שהן המנהיגות הצעירה של הפדרציות היהודיות שמתחיל להתעורר שם משהו.

30807: שאלה בתי הילל בקמפוס.

30807: כדי לסכם, בואו ניכנס לתהליך אמיתי של איתור הפרטנרים היעילים והאמיתיים בתוך התהליך הזה ולא נסתמך על דפוסי חשיבה מסורתיים.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: גבירתי בבקשה.

קולט אביטל: יהודית פסוב: שמי יהודית פסוב ואני בוגרת התוכנית להכשרת מנהיגות יהודית מתנדבת מבית הפורום הישראלי והסוכנות היהודית.

קולט אביטל: במסגרת התוכנית הזאת נבחרתי להיות יושבת ראש הפורום וכרגע אני פועלת כאינדיבידואל.

קולט אביטל: כלומר התוכנית הזאת הסתיימה ואין שום בית שנותן מקום לפעילות הזאת.

קולט אביטל: אני רוצה להתייחס בקצרה לכמה דברים.

קולט אביטל: כל מי שמתעסק בנושא של העם היהודי לא יכול להכיל מחשבתית ומעשית את הנושא של מנהיגות צעירה.

קולט אביטל: כלומר אם מכשירים מנהיגות צעירה לא רואים בה איזשהו נכס אסטרטגי ולא משתמשים בה.

קולט אביטל: הבעיה השנייה, הנושא של איפה החיים היהודיים מתקיימים פה אצלנו בחברה הישראלית, שזו גם שאלה לכשעצמה.

קולט אביטל: אני כמי ששייכת למגזר חילוני , זו שאלה שצריך לתת עליה את הדעת.

קולט אביטל: זה כן המקום שלנו כאן כמרכז יהודי.

קולט אביטל: בהתייחס למה שערן אמר, מה הצליח.

קולט אביטל: אני חושבת שהתוכנית שלנו הצליחה אבל למה זה לא ממשיך?

קולט אביטל: אני נמצאת פה בהתנדבות.

קולט אביטל: אני "לי לידר" והאמצעים הכלכליים שלי הם לא בשמיים.

קולט אביטל: מה שאני נותנת לשותפות החדשה שאני מציעה למנהיגות הצעירה זו ההשכלה שלי.

קולט אביטל: אני מגיעה מעולם המדע והטכנולוגיה.

קולט אביטל: הקשר שלי לעם היהודי זה שאמא שלי עלתה מרומניה לפני 40 שנה.

קולט אביטל: השאלה היא איך אתם מתייחסים אלינו כמי שיש להם מה להציע בעניין השותפות החדשה.

קולט אביטל: ערן אמר שזו בחירה של הפרט אבל צריך ליצור הזדמנויות לפרט הזה ואחרי זה לראות מה עושים אתו.

קולט אביטל: ושוב, כאן אני מעלה עוד שאלה, על מי נופלת האחריות.

קולט אביטל: האם זאת אחריות שלי לבקר באתר של הוועדה של קליטה ועלייה ולמצוא את הזמן להגיע לכאן או מה האחריות של כל האירגונים היהודיים בלפתוח לנו דלתות לפעילות הזאת.

קולט אביטל: המנהיגות הצעירה של הפדרציות תתכנס במרץ 2006 בפעם הראשונה לא בוושינגטון אלה בתל אביב.

קולט אביטל: המנהיגות של הפדרציות היהודית שהם למעשה השותפים שאני וחברי בנינו איתם את כל התוכנית.

קולט אביטל: כלומר, מה האחריות שלנו לכנס כזה שיתקיים פה בארץ במרץ 2006.

קולט אביטל: ג'וש שוורץ, מזכ"ל הסוכנות היהודית, מה האחריות של הסוכנות היהודית בליצור קורס המשך ולהכריז על זה כפיילוט מוצלח ולהמשיך את הפעילות הזאת ולתת בית למנהיגות צעירה.

קולט אביטל: המוחון.

קולט אביטל: ההמלצה חמישית.

קולט אביטל: דיברתם על ידע.

קולט אביטל: אולי כאן יכול להיעשות החיבור, אולי לפחות את הידע שלמדנו וצברנו והקשרים שיש לנו עם המנהיגות הצעירה, איך אנחנו תורמים למסמך הזה.

קולט אביטל: יש פה את קרן היסוד, אני משתתפת בפורום מנהיגות כלל אירופאית, יוזמה של הפדרציה הציונית הבריטית, כנציגה מישראל.

קולט אביטל: שוב, חיבור עם מדינות קרן היסוד אנחנו יכולים לעשות.

קולט אביטל: וערן, אנחנו נפגשנו לפני שנה ובאמת לא יצא מזה שום דבר אבל אולי עכשיו ייצא.

קולט אביטל: אנחנו רוצים להתקרב לסוף הדיון ואני רוצה להזכיר לך ובעצם לכולנו שאף אחד לא מתכחש לעובדה שקיימים ארגונים ושהם מתעסקים במטרייה שהיא חשובה לכולנו וכן שיש חיים יהודיים ושלמרות כל זאת, ולמרות שיש חיים יהודיים, ולמרות שיש מנהיגות צעירה, ולמרות שיש אירגונים ולי לידרס, ויוזמות, וקורסים למנהיגות, אנחנו מגרדים בסך הכל ב 20 אחוז מהעם היהודי המאורגן.

קולט אביטל: 60 או 70 אחוזים לא מאורגנים ואנחנו לא מגיעים אליהם והשאלה עדיין צריכה להיות רלבנטית לכולנו.

קולט אביטל: האם יש צורך להתנהל בדרך אחרת נוספת, חדשה בעולם שהולך ומשתנה.

קולט אביטל: אני חושבת שזה הדיון שלנו.

קולט אביטל: וברור לגמרי שכולנו רוצים, אני לפחות יוצאת מנקודת ראות כזו, ואני מניחה שכל אחד פה, שכולנו רוצים שכמה שיותר אנשים צעירים ייכנסו להנהגה ולמנהיגות של האירגונים.

קולט אביטל: דבר שני, שהקשר בינינו לבין התפוצות יהיה קשר יותר אינטגרטיבי, יותר אמיתי, עם דיאלוג פחות אנמי ממה שהוא עכשיו.

קולט אביטל: ודבר שלישי, אנחנו רוצים קצת להתקדם.

קולט אביטל: רות בבקשה.

רות רגב: שמי רותי רגב ואני מנהלת אגף החינוך בקרן הקיימת לישראל שפועלת בארץ ובעולם.

רות רגב: אני רוצה להמשיך את הקו שלך.

רות רגב: מה שמסתמן זו הסכמה שבקטע הקריטי הזה הפיתרון שהוצע כאן להעלות קומה ולהעביר את זה לפורום נשיאותי עולמי שמובל על ידי נשיא מדינת ישראל, הוא פיתרון טוב.

רות רגב: זה מה שמסתמן מכל הדוברים.

רות רגב: הפונקציות של אותו פורום כגוף מתאם באמת נכונות כי יש הרבה מאוד אירגונים והגוף הזה אומר אני לא בא להחליף אותם.

קולט אביטל: הכוונה של הפורום היא לא רק לתאם הכוונה היא להגיד משהו שונה.

רות רגב: בדיוק.

רות רגב: עכשיו אני מגיעה לנקודה.

רות רגב: כשמדברים על פורום יש כאן בעיה של המשכיות.

רות רגב: זה לא אירגון, זה לא ממוסד, זה פורום שפעם בא זה ופעם בא אחר, ופעם הנציג הזה לא יכול כי יש לו ישיבות של חבר נאמנים ואחר, לדעתי יש המשך לעבודה שהתחלתם, פשוט צריך להמשיך ולחשוב עליה, מפני שזו בעיה שאם אנחנו רוצים רק PR זמני, יכול להיות אחר כך גם נזק שהגוף הזה לא ימשיך ולכן צריך לחשוב היטב על הדברים.

רות רגב: מעבר לכך, אין שום ספק שכשאנחנו מדברים על גוף, וגם הצגתם את זה בנייר העמדה שלכם, שהוא צריך להציע משהו אחר, שונה מכל הגופים האחרים הקיימים.

רות רגב: זה לא מחודד כי כל הנושאים האלה באופן זה או אחר עולים גם בפורומים הקיימים ובאירגונים הקיימים העולמיים.

רות רגב: למשל, הקונגרס היהודי העולמי, למשל הועד האמריקאי, למשל הסוכנות היהודית.

אבינועם בר יוסף: זאת בדיוק הבעיה שזה עולה ביותר מדי פורומים.

רות רגב: אבל איפה כאן, מלבד התיאום, זה מה שאני מנסה לחדד, איפה כאן הדבר שאתם כותבים בנייר שלכם שבונים עוד פורום ועוד ארגון שהאחרים אינם יכולים להתחזק בכיוון שבו אתם רוצים להוביל.

רות רגב: אני רוצה עוד שני משפטים.

רות רגב: בהערה למה שאמר פרופ' דרור, ומה שגם את העלית.

רות רגב: יש צימאון בחברה הישראלית, בחינוך, בקרב המחנכים, להתחיל להתעסק בנושא הזה ברצינות.

רות רגב: יש צימאון ואני יכולה לתת הרבה דוגמאות שכשאנחנו פונים לבתי ספר ושואלים אותם מי רוצה להיכנס לפרוייקט כזה של קשר עם התפוצות, יש היענות רבה, דווקא מבתי הספר בתפוצות זה פחות בא, מסיבות שונות שאין לנו את הזמן לפרט אותן.

ערן לרמן: הצימאון קיים רק שיש דינוזרוס קטן,

רות רגב: נכון, אז את הצימאון הזה צריך לתרגם למשהו אופרטיבי ועדיין, אם אנחנו מדברים על פורום, איך ייבחר?

רות רגב: אני לא יודעת.

רות רגב: אנחנו מדברים על פורום של מנהיגות, אבל אנחנו מתעלמים מהבעיה שהעלו כאן של החור השחור של המנהיגות היהודית שגם בארץ וגם בתפוצות נעלם בין הגילאים 25 ו 40 , הם לא נמצאים בין המנהיגים הממוסדים.

רות רגב: נשאלת השאלה, איך אנחנו בוחרים אותם, מקרבים אותם, האם אנחנו עושים מכסה שחייבים להיות 30 אחוז כאלה שהם בהנהגה.

רות רגב: מכל מקום, הגופים הממוסדים לא תמיד מייצגים את היהדות השונה בתפוצות.

אבינועם בר יוסף: אנחנו בטח לא יכולים לבחור אותה.

קולט אביטל: כמה מילים כתשובה וסיכום.

קולט אביטל: ראשית, לרב גלעד קריב.

קולט אביטל: בדיון הקודם כן השתתפו נציגים של האירגונים יהודיים בתפוצות, לא רק הנציגים הישראלים אבל בסך הכל אנחנו כן נמצאים עימם בקשר ושמענו אותם וכן הכוונה היא להמשיך בכך, כי המטרה היא להגיע לאיזושהי רמה של הידברות ושיויון.

קולט אביטל: לא אנחנו קובעים מה הם חשים ואיך הם מרגישים.

קולט אביטל: ולכן הכוונה היא להקים את ועדת ההיגוי הזאת שתתכנס בסוף חודש יוני שבה בהחלט יוזמנו לארץ כל אותם הנציגים, שיוכלו לפי דעתנו בין אם בשם אירגון ובין אם בשם תכונות אחרות, לתרום לדיון הזה ולגבש עמדה, ומכאן שבסך הכל אין לנו שום רצון לבוא היום ולקבל הכרעות.

קולט אביטל: אגב, מזכיר לי אבינועם בר יוסף, שבהנהגה שלהם, של המכון, ואנשים שמגבשים איתנו את כל אותם הניירות נמצאים דניס רוס, אייב פוקסמן, ויהודה ריינהרט.

קולט אביטל: כך שבסך הכל אין כוונה לקבוע מסמרות לאנשים אחרים ובוודאי לא לתפוצות.

קולט אביטל: הזכרתי את אותו הגוף שנקרא, כל דור, שהולך לארגן איזשהו כינוס מדובר ביותר בהשתתפות כ 100 מנהיגים צעירים יהודיים מהארץ ומהעולם שלא קשורים לא לעולם הפדרציות ולא ליוזמות אחרות, אבל שהנושא של הקשר בין ישראל לתפוצות מאוד חשוב להם ויהיה להם כאן כינוס בכנסת, עם ההנהגה שלהם, גם כן בסוף חודש יוני ב 27 ביוני.

קולט אביטל: אני חושבת שכדאי וראוי לבוא ולהקשיב ולשמוע ולהשתתף.

קולט אביטל: מכאן אני רוצה להגיד שלפחות מה שמתגבש בחדר הזה יחד עם הנשיא זאת הסכמה של ללכת לאופציה השלישית.

קולט אביטל: נדמה לי שזה מקובל על כולנו.

קולט אביטל: אני רק רוצה להוסיף מילה אחת של ברכה למכון על כך שבסך הכל, כשכולנו באים ומנסים לדון בהקמת פורום אחר, חדש, יצירתי, כתוצאה מצורך, פשוט לרענן שורות, להחליף דיסק, להתאים יותר לעולם שהולך ומתפתח.

קולט אביטל: הדברים נעשו מתוך התחשבות גם באירגונים הקיימים מבלי לרצות לפגוע באף אירגון שקיים וכבודו במקומו מונח.

קולט אביטל: וזה שהאירגונים עצמם שקיימים כיום אינם צריכים להרגיש מאויימים על ידי יצירת הפורום המשותף, אני חושבת שזה ברור מתוך הנייר שהכנתם, ועל כך, תודה רבה.