ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 219, 2005-03-08 11:00

קולט אביטל: בוקר טוב.

קולט אביטל: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

קולט אביטל: ואלה שמבינינו שהן נשים, אני רוצה לאחל יום אישה מוצלח, טוב ופורה לכולנו.

קולט אביטל: ובשנה הבאה ניפגש עם יותר הישגים.

קולט אביטל: אנחנו רוצים להקדיש את הדיון הבוקר ועוד מעט נהיה גם בשידור ישיר, להיערכותה החדשה של הסוכנות היהודית.

קולט אביטל: ובהקשר הזה הייתי רוצה אולי להוסיף כמה דברים או כמה דברי פתיחה.

קולט אביטל: לפני שנה ומשהו, יצאנו בשליחות הסוכנות קבוצה של חברי-כנסת לביקור ברוסיה.

קולט אביטל: ועם שובנו, ערכנו לפחות ישיבה אחת שבה השתתפו אנשי הסוכנות היהודית שבה דיווחנו את הרשמים שלנו.

קולט אביטל: והעלינו אז כמה שאלות.

קולט אביטל: השאלה הראשונה נגעה במישרין או בעקיפין לעבודה שבסך-הכל הרושם שקיבלנו קודם כל, שהגל הגדול של העלייה מחבר העמים, מרוסיה בפרט, הולך ופוחת.

קולט אביטל: שאת אותם האנשים שאנחנו פגשנו ברוסיה, שני שליש זכאי חוק השבות, נראה לנו שלא מצאנו עניין גדול לעלות לישראל.

קולט אביטל: אנחנו שאלנו במישרין, בעקיפין, במקומות שבהם יכלו לענות, בעיקר בקרב בני-נוער.

קולט אביטל: נתקלנו בתשובות מהסוג: "בעצם טוב לנו כאן, אין לנו סיבה מיוחדת עכשיו לעלות".

קולט אביטל: אנחנו גילינו פוטנציאל יותר טוב בקרב ילדי יורדים.

קולט אביטל: זאת אומרת, מבין אותם הרוסים או יוצאי חבר העמים שהגיעו לארץ, חזרו לברית-המועצות לשעבר, לחבר העמים, מסיבות כלכליות.

קולט אביטל: הילדים עדיין קשורים לארץ.

קולט אביטל: לילדים האלה אין בעצם מסגרת מתאימה, אבל הם כן פוטנציאל חזרה לארץ.

קולט אביטל: אבל שוב פעם, אם נסתכל על הסטטיסטיקות נראה שבעצם השנה עלו מחבר העמים לא יותר מ12- אלף עולים.

קולט אביטל: אני יודעת שהיום הנטייה להגר לגרמניה יותר גדולה.

קולט אביטל: גרמניה החליטה גם היא לסגור טיפה את הברז.

קולט אביטל: וממה שאנחנו שומעים לאחרונה יש כוונה להקטין את מספר האשרות שתינתנה.

קולט אביטל: אבל זה עדיין לא הגביל את גל העלייה אלינו.

קולט אביטל: ואנחנו שואלים כיצד אנחנו אמורים לפעול בהקשר הזה.

קולט אביטל: נושא שני שעלה באותו הדיון ואני ניסיתי לטפל בו בשיא העדינות, הוא מה שאנחנו ראינו שם כפריסה מאוד מאוד גדולה של איזה 1,400 איש, חלקם שליחים, חלקם עובדים מקומיים.

קולט אביטל: ונראה היה לנו אז לעומת הפוטנציאל ולעומת ההשקעה פר-קפיטה מספר השליחים רב יותר.

קולט אביטל: וחשבנו וזה גם אמרנו כשהיינו אצל ראש-הממשלה שאולי הפריסה צריכה להיות שונה; אולי פחות שליחים מרובים ויותר אנשים שעוסקים בנושא החינוך כדי לנסות להביא לטווח ארוך אנשים שיגיעו אלינו.

קולט אביטל: ונושא שלישי, שאני חושבת שאולי כדאי להעלות אותו והוא עלה לא פעם במסגרת ישיבות של הוועדה הזאת.

קולט אביטל: זאת העובדה שאנחנו מתרשמים שבמצב הנוכחי לפעמים כשאין כמעט התעניינות גדולה בעלייה - יש גורמים שמנסים מדי פעם לגרד בתחתית החבית ולנסות למצוא אנשים שלא כולם בהכרח זכאי חוק השבות ולא כולם בהכרח יישארו בארץ.

קולט אביטל: ולא כולם בהכרח ייהפכו לאזרחים במדינת ישראל.

קולט אביטל: אלה הסוגיות שרצינו להעלות.

קולט אביטל: אנחנו הבנו שיש היערכות חדשה בסוכנות היהודית.

קולט אביטל: אם לשמוע או להאזין או להקשיב או לנסות להבין, לפי מה שהתפרסם בתקשורת, ההיערכות החדשה הזאת אומרת באמת פחות שליחים, יותר התמקדות בנוער.

קולט אביטל: אלה בהחלט סוג היעדים שאנחנו יכולים להזדהות אתם.

קולט אביטל: היינו רוצים לשמוע על כך יותר.

קולט אביטל: יש עוד כמה נושאים שעלו בזמן בתקשורת, כמו תשלומים ליועצים מיוחדים שהיינו רוצים לנסות להבין מהם ומיהם היועצים המיוחדים.

קולט אביטל: אבל זה בשולי הדברים.

קולט אביטל: ואני הייתי רוצה שנדון בעיקר ופחות בתפל.

קולט אביטל: ואנחנו מתכבדים כמובן היום לארח אצלנו את מנכ"ל הסוכנות היהודית.

קולט אביטל: זאת לא הישיבה הראשונה ולמרות שכבר ייחלנו לך הצלחה בתפקידך, נעשה את זה עוד פעם היום.

קולט אביטל: כי היום אתה מככב אצלנו כדובר עיקרי.

קולט אביטל: ואני רוצה לפנות שאנחנו נותנים את רשות הדיבור למנכ"ל הסוכנות, לשאול את חבריי, חברי-הכנסת אם הם רוצים להוסיף שאלות, הקדמות.

קולט אביטל: בבקשה חבר-הכנסת יאסינוב.

יגאל יאסינוב: גבירתי היושבת-ראש, אני קודם כל חייב בגילוי נאות להודיע שאני במשך מספר שנים משמש כציר קונגרס ציוני עולמי ועדיין אני נמצא בתפקיד הזה.

יגאל יאסינוב: כמובן שנבחרתי לכנסת, התפטרתי מהתפקידים האחרים שהייתי בהם בהסתדרות הציונית העולמית.

קולט אביטל: אבל מותר לך להיות ציר.

יגאל יאסינוב: לא, ציר, אבל לא בתפקידים אחרים, כי הייתי בעצרת ובוועד הפועל.

יגאל יאסינוב: אז אני הייתי חייב להודיע את זה למען הגילוי הנאות.

יגאל יאסינוב: והשאלה שלי היא קצרה.

יגאל יאסינוב: שמענו שהסוכנות מחלקת מחדש, מארגנת מחדש את פעילותה בחבר המדינות.

יגאל יאסינוב: האם אתם לא חושבים שעלייה אמיתית, עתיד העלייה מהמדינות גוש הסובייטי לשעבר, תהיה לא מהערים הגדולות, אלא מהפריפריה.

יגאל יאסינוב: כי זה לא סוד שבמוסקבה ובערים הגדולות האחרות, תנאי החיים הם השתפרו יחסית ורוב היהודים נמצאים שם הם מבוססים.

מיכאל נודלמן: אני בעצמי מתלבט ש-15 שנה הדלתות היו פתוחות ולא באים.

מיכאל נודלמן: אני אתך בזה שאולי לא צריך להיות הרבה שם נציגי שטח בחינם, כמו שאומרים.

מיכאל נודלמן: מי שצריך היה להגיע - הוא הגיע.

מיכאל נודלמן: מי שלא רוצה - אני לא חושב שאנחנו צריכים להשקיע הרבה כסף כדי שיבוא מישהו אחר-כך ויהיה בעיות, יהודי לא יהודי.

מיכאל נודלמן: אני ליברלי בדברים כאלה, אבל אתם יודעים כל הזמן יש ויכוחים כאלה.

מיכאל נודלמן: בגלל זה אני רוצה לשמוע מה חושבת הסוכנות על זה.

קולט אביטל: אני נזכרת בעוד שאלה ואני מקווה שהיא תעלה.

קולט אביטל: אחת הבעיות שאנחנו גילינו שהיינו ברוסיה היתה העדר תפקוד מתאים של מערכת החינוך שהועברה מ"נתיב" לסוכנות היהודית.

קולט אביטל: יכול להיות שזו היתה תקופת הביניים.

קולט אביטל: ההתרשמות היתה שהמערכת שקלטה את הנושא מ"נתיב" לא היתה ערוכה לזה.

קולט אביטל: וממילא גם תכניות אמיתיות פדגוגיות לא היו מוכנות.

קולט אביטל: ובמסגרת הזו אחד הנושאים שנפל בין הכיסאות ונראה לנו מאוד קשה ומאוד חבל, זה כל הנושא של חינוך יום ראשון.

קולט אביטל: אלה דברים שנראים לנו בעלי עדיפות ראשונה במעלה.

קולט אביטל: זאת שאלה שאנחנו מבקשים את ההתייחסות שלך גם כן.

קולט אביטל: ונושא נוסף, מה מידת ההיענות או ההיערכות או התיאום בין הגורמים השונים שעוסקים בחינוך היהודי.

קולט אביטל: איך הפריסה, איך חלוקת העבודה.

קולט אביטל: כי שוב פעם, כאמור, לנו ואני חושבת שיש בינינו הסכמה, לטווח הארוך, ואם בכלל יש לנו עוד סיכוי לעלייה, הנושא של החינוך היהודי הוא זה שצריך לעניין את כולנו.

קולט אביטל: בבקשה אדוני המנכ"ל.

משה ויגדור: תודה רבה ליושבת-ראש הוועדה, חברת הכנסת קולט אביטל ולחברי הכנסת ולכל הנוכחים.

משה ויגדור: זה בהחלט כבוד לי להיות כאן בוועדה הזאת בפעם הראשונה שאני מופיע בתפקיד הזה ובכנסת.

משה ויגדור: אני אתן איזשהו סקירה קצרה ואנסה גם לענות על השאלות.

משה ויגדור: ואם יהיו שאלות נוספות - אני אשמח.

משה ויגדור: אני רק מבקש אחר-כך מחבריי שנמצאים אתי, הגב' גרדה פוירשטיין שהיא מנהלת החטיבה לחינוך בחמ"ע של המחלקה לחינוך של הסוכנות היהודית.

משה ויגדור: וגם מר קרול אונגר שהוא מנהל החטיבה לעלייה מזרח.

משה ויגדור: להשלים אחר-כך ככל שיידרש.

משה ויגדור: ואני מקווה שנוכל באמת לתת לכם תמונה מלאה על מה שנעשה בנושא הזה ובנושאים רחבים יותר בסוכנות בימים אלה.

משה ויגדור: הסוכנות נמצאת היום בתהליך של חשיבה על מטרותיה ועל דרכי פעילותה בעתיד.

משה ויגדור: וזה תהליך שהחל כבר ביוזמתו של יושב-ראש הנהלת הסוכנות, סלי מרידור, לפני כשנה.

משה ויגדור: ואנחנו נמצאים בעיצומו של התהליך.

משה ויגדור: אנחנו כבר בשלב שבעצם חבר הנאמנים אישר את התכנית האסטרטגית בעיקרון.

משה ויגדור: וכבר אישר פרקים ספציפיים שלה במושב שהיה לפני כחודש, בפברואר.

משה ויגדור: ואמור לאשר את יתרת התכנית אחרי שנשלים אותה, ואני אתייחס גם בהמשך כדי לשתף אתכם במה שאנחנו עושים לקראת מושב יוני.

משה ויגדור: וכך אנחנו מקווים מיד לאחר מכן כבר נוכל להיכנס בקצב מואץ לשינויים שנדרשים.

משה ויגדור: המשמעות של התכנית היא בעצם, על הסוכנות עוברים שינויים ויעברו שינויים רבים בשנה שנתיים הקרובות.

משה ויגדור: שינויים בתחומים שונים, גם בדרכי הפעולה, גם בדרכי ההתייחסות לנושאים וגם בהיערכות בארצות השונות שבהן עוסקת ובעצם שינויי היערכות בכל העולם.

משה ויגדור: לא פחות מזה נושאים שקשורים בהכנסת טכנולוגיה, מודרניזציה, טרמינולוגיות מודרניות, כשמדובר בעולם פתוח וחופשי.

משה ויגדור: ובעיקר התייחסות גם נוספת וחוזרת לעלייה מבחירה.

משה ויגדור: לעלייה מארצות מערביות.

משה ויגדור: ואנחנו אגב רואים שבהחלט בחלק מהמקומות בברית המועצות לשעבר, העלייה עלייה לבחירה.

משה ויגדור: המצב בברית המועצות שלעבר, בכל הארצות, בחבר מדינות העמים, מאוד השתנה.

משה ויגדור: השתנה בשנים האחרונות השתנה בשנים האחרונות והסוכנות כבר פועלת וזה גם בהמשך לסיור שהוזכר על-ידי יושבת-ראש הוועדה, בהמשך לסיור שהיה לפני שנה, הסוכנות נקטה מספר פעולות.

משה ויגדור: וכבר מספר שנים נמצאת בתהליך של התאמה להיערכות חדשה.

משה ויגדור: ואני אתחיל קודם כל מהמחלקה לחמ"ע.

משה ויגדור: כפי שידוע בסוכנות היו ארבע מחלקות: המחלקה לחינוך - ציוני ויהודי; המחלקה לעליה וקליטה; המחלקה לישראל והמחלקה לחבר מדינות העמים.

משה ויגדור: בזמנו היה צורך במחלקה מיוחדת שתטפל בנושאים מיוחדים בחבר מדינות העמים.

משה ויגדור: היה קשה לפעול, היה מסובך להגיע.

משה ויגדור: המידע לא זרם תמיד כמו שצריך.

משה ויגדור: היה קשה ביותר, היתה נחוצה היערכות מיוחדת.

משה ויגדור: לכן הוקמה המחלקה לחמ"ע.

משה ויגדור: מחלקה שגם אספה מידע, מחלקה שגם נתנה דוחות סטטיסטיים.

משה ויגדור: מחלקה שגם נתנה להנהלת הסוכנות ולגופים נוספים מידע על תופעות אנטישמיות, מידע על תופעות אחרות.

משה ויגדור: וגם מידע בנושא של תנועה של דמוגרפיות יהודיות ברחבי ברית המועצות לשעבר.

משה ויגדור: הגענו למסקנה לאחר ניתוח ולאחר בדיקת השינויים שקרו וקורים כל הזמן שינויים בחמ"ע.

משה ויגדור: זאת אומרת, לא היה שינוי והעסק התייצב, אנחנו יודעים שבחמ"ע המערכת לא יציבה.

משה ויגדור: אבל בכל זאת לאור השינויים שהיו החלטנו שהמחלקה לחמ"ע, כבר לפני מספר שנים, צריכה לעבור שינויים.

משה ויגדור: ולפני מספר שנים כבר כל הנושא של החינוך היהודי, הזהות היהודית, החינוך הציוני, הקשר לארץ-ישראל, שהיה מטופל על-ידי המחלקה לחמ"ע עבר למחלקה לחינוך.

משה ויגדור: הוקמה חטיבה לחינוך יהודי בחמ"ע.

משה ויגדור: חטיבה שנמצאים בה להערכתנו האנשים המקצועיים והטובים ביותר שאפשר להשיג בארץ בתחומים האלה.

משה ויגדור: ואני מתייחס בכמה מלים כמובן למה שהם עושים, אפשר יהיה להרחיב אחר-כך ולשמוע ממנהלת החטיבה.

משה ויגדור: ובהמשך לזה גם היו מחשבות מה באמת נכון שייעשה על-ידי המחלקה לחמ"ע.

משה ויגדור: המחלקה לחמ"ע לא נסגרה כפי שפה ושם נאמר, אלא פשוט הפכה למשרד.

משה ויגדור: ממעמד של מחלקה שיש לו איזה סטטוס ולפי תקנון הסוכנות עם ועדות מלוות ועם תקציבים כאלה או אחרים.

משה ויגדור: הוחלט פעילויות שהיו בה להעביר למחלקות הרלוונטיות ולהפוך אותה למשרד.

משה ויגדור: משרד לענייני חמ"ע, כאשר בשונה למשרדים אחרים עדיין אנחנו שומרים את הליווי של אנשי הציבור שעמדו בראש הוועדה ויהיו גם בראש המשרד הזה.

משה ויגדור: וזה אנשי ציבור גם מישראל וגם מחוץ-לארץ.

משה ויגדור: משום שאנחנו חושבים שנכון מאוד שיהדות העולם תהיה עדיין מעורבת ברמה של המלצות, ברמה של חשיבה כללית, ברמה של ועדות היגוי, לגבי מה שקורה בחמ"ע.

משה ויגדור: ותוכל לעשות בצורה הזו גם איזשהו סוג של "מוניטורינג" על מה שעושה הסוכנות בתחומים האלה דרך המחלקות המקצועיות שלה.

משה ויגדור: בחבר הנאמנים האחרון לפני חודש, אושר המעבר של המחלקה לחמ"ע למעמד של משרד.

משה ויגדור: זה אומר שאנחנו נמשיך אגב בפרוייקט המאוד חשוב שהם מאוד שזה פרוייקט "עמי", פרויקט התיעוד, בעצם פרוייקט הקשר לכל היהודים בחמ"ע.

משה ויגדור: אנחנו רוצים לדעת איפה נמצאים יהודים, איפה הם גרים, מה שמם, מה הקשרים המשפחתיים ביניהם.

משה ויגדור: וזה פרוייקט שהחלו בו כבר עדיין במחלקה בחמ"ע, ימשיכו בו במשרד לחמ"ע.

משה ויגדור: המשרד גם ימשיך לאסוף נתונים ולתת למערך הסוכנות בארץ ובחוץ-לארץ במי שרלוונטי לו אינפורמציה על מה שקורה בחמ"ע בתחומים שונים.

משה ויגדור: בתחומים סטטיסטיים וגם בתחומים שקשורים לדברים ספציפיים כמו אנטישמיות, כמו דברים נוספים.

משה ויגדור: זה לגבי המחלקה לחמ"ע.

משה ויגדור: במקביל נערכה חשיבה ובימים אלה אנחנו שוקדים על המיסוד שלה ועל הכנסת מה שקרוי אצלנו "מפות השליחות".

משה ויגדור: השינויים בנוכחות, במקומות, בהדגשים, בהרכבים, על-פי השינויים שהיו בחמ"ע.

משה ויגדור: ובמסגרת הזו אנחנו חושבים שצריך לתת תשובות למספר דילמות ולמספר בעיות.

משה ויגדור: קודם כל, קיימת דילמה שעלתה גם בכנס השליחים שנערך לפני שבוע בקייב, כל שליחי חמ"ע הובאו לקייב ודנו בנושאים עקרוניים של עבודתם ושל תפיסות העולם של הסוכנות לגבי תפקידה בחמ"ע.

משה ויגדור: ועלתה בהחלט השאלה שנשאלה פה כאן על-ידי חבר-הכנסת, האם פריפריה או מרכז?

משה ויגדור: דילמה לא פשוטה.

משה ויגדור: ואני אתייחס אליה ואני אבקש אחר-כך מגרדה פוירשטיין להתייחס אליה.

משה ויגדור: זה נושא שאנחנו הצפנו אותו לדיון בעקבות הערות ומחשבות שונות של השליחים מהשטח.

משה ויגדור: אנחנו נביא גם אותו ערכי ועקרוני בימים אלה בסוכנות, כדי להגיע באמת להחלטה נכונה.

משה ויגדור: משום שיש שם כמה אספקטים.

משה ויגדור: יש אספקט של איפה באמת פוטנציאל העלייה.

משה ויגדור: ורק לצורך המספרים, סדר גודל של 400, 430 אלף יהודים מתגוררים בשלוש הערים הגדולות: מוסקבה, סנט-פטרבורג וקייב.

משה ויגדור: סדר גודל דומה לפי דוחות דמוגרפיים של פרופסור דה-פרגולה, פחות או יותר דומה, מתגוררים בפריפריה, במקומות שונים.

משה ויגדור: בריכוזים שיכולים לנוע בחמשת אלפים נפש, עשרת אלפים נפש, שמונת אלפים נפש.

משה ויגדור: מאוד משתנה.

משה ויגדור: מאוד מסובך במרחבים העצומים לתת לעניין הזה תשובה חד-משמעית.

משה ויגדור: אבל אנחנו בהחלט מתלבטים בעניין.

משה ויגדור: אנחנו מאמינים שכנראה יש פוטנציאל עלייה גדול ורוב בפריפריה של זכאי חוק השבות.

משה ויגדור: וזה דורש טיפול ולא זנחנו את העניין ואנחנו ממשיכים בשליחים במקומות ששמה הפוטנציאל גבוה.

משה ויגדור: והפעלנו מה שקרוי "שליחים רב תכליתיים" שעוסקים גם בעלייה, גם בחינוך, גם בנושאים נוספים.

משה ויגדור: ואנחנו מפעילים גם מערכות נוספות של שליחים ניידים שמקום מושבים יהיה בארץ ויהיו בקשר על-פי הצורך עם ריכוזים בפריפריה.

משה ויגדור: על-מנת לא ליצור מצב של שליח שיושב באיזה שהיא קהילה קטנה, לא זז משם ועוסק רק בעלייה, כשהעלייה שם היא לא מי יודע מה גדולה.

יגאל יאסינוב: האם אתה יכול להגיד מה קורה עם הכרזה על הקמת פדרציה ציונית ברוסיה?

משה ויגדור: אני אתייחס לזה תכף.

מרינה סולודקין: משה, מה שאני מבקשת זה התייחסות למאמר של שלמה אבינרי.

משה ויגדור: כן, אני אתייחס גם לזה.

משה ויגדור: בכל מקרה ברור לנו שבמרכז יש צורך בנוכחות משמעותית וכבר זה היה ברור לסוכנות לפני מספר שנים.

משה ויגדור: והנוכחות שם היא בתחום החינוך.

משה ויגדור: אני מדבר על שלוש הערים הגדולות.

משה ויגדור: אתם מכירים את הנושאים האלה מצוין, אני לא חושב שאני צריך לתת לכם רקע רחב על המשברים המיוחדים שהיו ביהדות ברית-המועצות לשעבר ועל הדילמות שעוברות עליהם.

משה ויגדור: אבל אנחנו הגענו למסקנה לפני מספר שנים שצריך להתמקד בנושאים של חינוך.

משה ויגדור: ובסיור משותף שנעשה עם הפדרציות בארצות-הברית ועם הג'וינט ועם הסוכנות לפני כחודשיים, היתה הזדמנות לראות גם את פעילות הסוכנות וגם את פעילות הג'וינט ולהשוות ביניהן ולראות אם הן משלימות או נוגדות.

משה ויגדור: יש הרי דילמות לכאן ולכאן.

משה ויגדור: הג'וינט כפי שכולם יודעים מאוד פעיל בהקמת הקהילות ובשיקום הקהילות ובתמיכה בקהילות החדשות שנוצרות בשטח.

משה ויגדור: ואנחנו היינו מאוד גאים במה שיכולנו להציג.

משה ויגדור: יכולנו להציג מערכת חינוך רב שלבית מאוד מרשימה.

משה ויגדור: מערכת שקודם כל עוסקת בחינוך בלתי פורמלי.

משה ויגדור: של מועדונים, של מחנות קיץ, שלא עוסקת רק בנוער אלא במשפחות.

משה ויגדור: התפיסה היא תפיסה של המשפחות.

משה ויגדור: על-מנת ליצור את הזהות היהודית ואת הקשר הציוני והקשר עם מדינת ישראל בצורה הרבה יותר רחבה.

משה ויגדור: מעבר לחינוך הבלתי פורמלי, חינוך משלים.

משה ויגדור: האולפנים, מערכות האולפנים שהם בעצם מערכות של פלטפורמה שמאפשרות לימוד עברית לא רק לצעיר ולצעירה שבאים, אלא גם לסבא או לסבתא שמביאים אותם.

משה ויגדור: בו זמנית יש עיסוק, זה עוד פעם ראיה הוליסטית של כל העניין.

משה ויגדור: וגם כמובן זהות יהודית וגם היכרות עם נושא שואה, היכרות עם נושאים שונים שהם בעלי חשיבות כדי ליצור את הזהות ואת הקשר גם למדינת ישראל וגם לעם היהודי.

משה ויגדור: ובנוסף לשני הרבדים האלה שזה חינוך בלתי פורמלי וחינוך משלים, גם את החינוך הפורמלי שבו יש שיתופי פעולה יוצאים מהכלל גם במסגרת של חפציבה.

משה ויגדור: זה אותה רשת בתי-ספר שלקחה הסוכנות על עצמה בתיאום עם משרד החינוך.

משה ויגדור: זה אני חושב שמה שגם הוזכר על-ידי חברת-הכנסת קולט אביטל לגבי מערכת שהושארה בזמנו על-ידי "נתיב" והסוכנות לקחה על עצמה.

משה ויגדור: גם שיתופי פעולה יוצאים מהכלל עם רשת "אבנר" עם "לב לבייב".

משה ויגדור: שיתופי פעולה יוצאים מהכלל גם עם "חב"ד".

משה ויגדור: כדי להיות בעצם בכל הרבדים של החינוך הפורמלי.

משה ויגדור: כשבתוך זה צריך גם לציין כיתות מיוחדות שראינו כמותן במינס בבית-ספר רגיל, בבית-ספר עירוני רגיל, מספר 348 או משהו כזה.

משה ויגדור: שיש בו כיתה שלומדים בו קורסים מיוחדים בנושא יהדות, בנושא ציונות.

משה ויגדור: ומשתלב מצוין עם כל מה שקורה בבית-הספר.

משה ויגדור: כך שאני חושב שהדבר הזה נתן תשובה לפעילות שלמה בתחום החינוך.

משה ויגדור: עכשיו אני מוכרח לומר קיימת דילמה גם בנושאים האלה.

משה ויגדור: והרי הנושאים שאנחנו עוסקים בהם הם לא נושאים פתורים, חופשיים מדילמות ומהתלבטויות.

משה ויגדור: אנחנו מאמינים שהחינוך נחוץ, משום החינוך בסופו של דבר גם יחזק את הקשר למדינת ישראל ולציונות ולעם היהודי ודאי.

משה ויגדור: אבל גם בסופו של דבר יביא לעוד עלייה.

משה ויגדור: והרי הסוכנות מאמינה בתהליך של העלייה.

משה ויגדור: הסוכנות מאמינה שתפקידה בנושא העלייה שריר וקיים.

משה ויגדור: והסוכנות הרי התחייבה וגם אמרה שהתכנית האסטרטגית שלה אומרת, שבתוך 10 עד 15 שנה היא צריכה להביא לכאן סדר גודל של מיליון עולים מכל התפוצות, מכל העולם.

משה ויגדור: בדרכים שונות.

משה ויגדור: נפש בנפש בארצות-הברית והתכנית החדשה שקוראים לה "עמי" מצרפת, הפוטנציאל הקיים ללא ספק בחבר מדינות העמים.

משה ויגדור: זאת אומרת, זה תפקידה של הסוכנות.

משה ויגדור: הדילמה הקיימת ואני משתף אתכם בצורה גלויה, החינוך.

משה ויגדור: החינוך האם הוא שלב בתהליך לקראת עלייה; האם הוא דבר בפני עצמו והאם העלייה לא קשורה בחינוך.

משה ויגדור: וללא ספק שזה נושא שאנחנו גם בימים אלה נדרשים לו.

משה ויגדור: אין לנו ספק אבל שצריך להתמיד בנושא החינוך ולהבטיח שנושא החינוך יבצע את ייעודו.

משה ויגדור: אני מוכרח לתת טיפה מספרים.

משה ויגדור: הסוכנות משקיעה, זה קצת לא נוח לדבר במונחים עסקיים, משקיעה בחבר מדינות העמים, אבל הסוכנות הוצאותיה על דברים חשובים בתחום החינוך והעלייה בחבר מדינות העמים.

משה ויגדור: והרוב זה סדר גודל של 30 מיליון דולר בשנה.

משה ויגדור: בתוך זה כלול גם כמובן גם מימון הבאת צעירים במסגרת "תגלית" לשבוע.

משה ויגדור: בתוך זה כלול גם תכניות מיוחדות.

משה ויגדור: יש "תגלית" שבאים לשבוע פה כמו "תגלית" שבאים מארצות-הברית ושם הם במסגרת פילנתרופיה של פילנתרופים והקהילות שמממנים את הבאתם.

משה ויגדור: הסוכנות מממנת את הבאתם של צעירים מחבר מדינות העמים למשך שבוע במסגרת זו על-מנת שיכירו ויהיו קרובים למה שקורה כאן.

משה ויגדור: יש תכניות נוספות כמו "סלע" ו"נעלה".

משה ויגדור: כשבנעל"ה יש מימון נוסף של סדר גודל של 11 מיליון דולר, שנעשה בארץ.

משה ויגדור: כי הרי קולטים את הצעירים ומלווים אותם ומראים להם.

משה ויגדור: תכנית מאוד שאפתנית שהסוכנות נכנסה אליה ותכלול כמובן גם את חבר מדינות העמים.

משה ויגדור: זה תכנית מסע.

משה ויגדור: תכנית מסע מיועדת להביא אחד מכל צעיר או צעירה, אחד מכל חמישה צעיר או צעירה יהודים בעולם, כל שנה למדינת ישראל למשך שנה ללימודים, להתנדבות, להיכרות.

משה ויגדור: זה תכנית שנתמכה באופן מאוד משמעותי ומאוד מעודד על-ידי ראש הממשלה ועל-ידי הממשלה.

משה ויגדור: זה תכנית שתמומן על-ידי הסוכנות, ממשלת ישראל והקהילות היהודיות בארצות-הברית בעיקר ובצפון אמריקה בכלל.

משה ויגדור: ועל-ידי תקציב הסוכנות כמובן בא מקהילות יהודיות מכל העולם.

משה ויגדור: היא תכנית שבמסגרתה יבואו צעירים וצעירות רבים, גם מחמ"ע שלא החליטו לעשות עלייה, שטוב להם במקומות שבהם הם נמצאים ושהם מרוצים.

משה ויגדור: כי הרי בסך-הכל הם השתלבו בסביבה שהשתפרה מבחינת התנאים שלה ומבחינת ההשכלה שהיא מציעה להם.

משה ויגדור: אבל יוכלו לבוא לשנה להשתלב כאן, לראות.

משה ויגדור: אין לנו ספק גם מתוך היכרות שלנו ומתוך ניסיון, שמי שהיה פה תקופה של שבוע, בוודאי תקופה של שנה, שומר על קשר תמידי עם מדינת ישראל, עם הציונות, עם הזהות היהודית.

משה ויגדור: אני מוכרח לציין לקראת סיום של הסקירה שלי עוד דבר אחד שהוא בעל חשיבות.

משה ויגדור: בסיור שערכנו עם הג'וינט, דיברנו על כך שחשוב מאוד להעמיק גם את שיתוף הפעולה בין הסוכנות והג'וינט בעידוד פעילויות חינוך ופעילויות גם עלייה בהקשר הזה בחבר מדינות העמים.

משה ויגדור: והוחלט על פרוייקט משותף של הג'וינט ושל הסוכנות בחמ"ע.

משה ויגדור: במימון הקהילות בארצות-הברית, בצפון אמריקה.

משה ויגדור: ואנחנו מדברים על פרוייקט שצריך לנוע בסביבות 20 מיליון דולר.

משה ויגדור: אנחנו בימים אלה שוקדים, מנכ"ל המחלקה לחינוך של הסוכנות, אלן הופמן ונציג של הג'וינט, אשר אוסטן, שוקדים בימים אלה על הכנת הצעה מסודרת שתובא לקהילות.

משה ויגדור: ואנחנו מקווים שהיא תצליח.

משה ויגדור: זה נושא בעל חשיבות משום שהוא גם חשוב בתחום הקשר שלנו עם הג'וינט ובתחום שיתוף הפעולה.

משה ויגדור: אבל גם בתחום מה שייעשה למען יהדות חמ"ע, בתחומים שבהם אנחנו עוסקים, חינוך ועלייה.

משה ויגדור: תודה רבה.

משה ויגדור: אני לא התייחסתי לשני נושאים שאם אתם רוצים אני אתייחס אליהם.

משה ויגדור: אני אתייחס אולי קודם כל לכתבה של שלמה אבינרי שהופיע אתמול בעיתון ידיעות אחרונות, אם אני לא טועה.

משה ויגדור: מה שעושה הסוכנות - הסוכנות פועלת על-פי מה שנקבע בחוק של מדינת ישראל - חוק השבות והחוק שמאפשר את התאזרחות בדור שלישי.

משה ויגדור: במקביל גם מאוד פעילה הסוכנות בנושא גיור.

משה ויגדור: משום שאחד הנושאים שיבטיחו שכאשר מגיעים באמת בני דור שלישי לארץ, הם יוכלו לעבור תהליך גיור מהיר יחסית ופחות בעייתי.

משה ויגדור: ובעניין הזה אני מוכרח לציין שבימים אלה כשכל נושא הגיור נמצא במשרד ראש הממשלה והרב דרוקמן מרכז אותו, ולידו הרב קליין שגם השתתף בכנס בחמ"ע.

משה ויגדור: אנחנו בהחלט רואים שיפור בנושא הזה של הגיור.

מרינה סולודקין: אתה מדבר על גיור במקום?

משה ויגדור: על גיור כאן.

קולט אביטל: אנחנו לא ראינו שיפור רב, אני מוכרחה להגיד.

משה ויגדור: לא, אני חושב שאנחנו ראינו כמה מדדים, אבל אני מקבל את הביקורת הזאת.

משה ויגדור: עכשיו אני לא יודע באמת למה בדיוק התכוון שלמה אבינרי, אם הוא התכוון לדור שלישי, אנחנו חושבים שדור שלישי זה נכון גם מבחינת החוק, זה מאפשר להם את הזכות להתאזרח.

משה ויגדור: ואני חושב שזה חובתנו כן לקרב אותם ליהדות, לקרב אותם לציונות.

משה ויגדור: אחרי שלושה דורות אבודים שהיו בחבר מדינות העמים.

משה ויגדור: זה נכון לעשות את זה, זה נכון לתת להם את חופשי הבחירה ולאפשר להם את המהלך הזה.

משה ויגדור: ולכן אנחנו חושבים שאנחנו פועלים בעניין הזה נכון.

משה ויגדור: בלי להתעלם כמובן ממה שנאמר פה, כי כל דבר דורש כפי שאמרתי, גם חשיבה, אבל עמדתנו בעניין הזה כמדיניות של הסוכנות מאוד נחושה לפעול על-פי מה שקבע החוק וכן למצוא את הדור השלישי ולקרב אותו ליהדות ולציונות.

משה ויגדור: והוא אחר-כך יבחר באיזה מידה הוא מעוניין להתקרב ומה בדיוק הוא מעוניין לעשות.

משה ויגדור: לגבי הפדרציה - אני לא חושב שיש לי מה להעיר בנושא הזה.

יגאל יאסינוב: אני רק רוצה להסביר לחברים ולצופים מה זה פדרציה.

יגאל יאסינוב: בכל מדינה בעולם קיימת פדרציה ציונית, זה הגוף שמייצג, הקונגרס הציוני העולמי באותה מדינה והוא חלק מהנהלת הקונגרס הציוני ודרך זה הוא גם משפיע להנהלת הסוכנות וכו' וכו'.

יגאל יאסינוב: יש החלטת קונגרס על הקמת פדרציות במדינות חבר העמים.

יגאל יאסינוב: ואז השאלה שלי היתה על קירוב הזמן הזה שיהיו פדרציות.

יגאל יאסינוב: דרך אגב, גם צריך להודיע שלפחות שלוש שנים ברצף בכל הפדרציות ממלאים את הטפסים, המסמכים הנדרשים, מעבירים אותם לסוכנות ואין תשובה.

יגאל יאסינוב: תודה.

משה ויגדור: אני לא יכול לענות לך על העניין הזה תשובה מפורטת.

משה ויגדור: זה נושא שצריך לבדוק ואני אחזור אליך עם תשובה.

קולט אביטל: בנושא נקרא לזה "ההשתלטות היותר נכונה על מערכת החינוך הפורמלית".

קולט אביטל: בתי הספר של "נתיב שעברו לרשותכם, חפציבה, האם יש כבר תכנית מסודרת ודובר על התווית קוריקולום.

קולט אביטל: זה דבר אחד.

קולט אביטל: דבר שני, כיוון שאתה בעצמך הזכרת את העניין שחלק מהלימודים הם במסגרת שעות הלימודים בבתי-הספר.

קולט אביטל: בבתי-הספר הכלליים וגם את זה ראינו שם.

קולט אביטל: אנחנו שמענו במקום שקיימת בעיה קשה, כי הם לא יכולים לעבור את מספר השעות המוקצה ולא יכולים להישאר מעבר לזמן.

קולט אביטל: ובמסגרת שעות הלימוד הדבר לא מתאפשר.

קולט אביטל: והיו בעיות מאוד קשות מול מערכת החינוך המקומית.

קולט אביטל: אז היינו רוצים לשמוע על כך וגם על בתי-הספר של יום ראשון.

משה ויגדור: מאה אחוז.

משה ויגדור: אולי אני אבקש גם מגרדה פוירשטיין וגם מנציג משרד החינוך להתייחס לנושאים האלה.

קולט אביטל: רק שניה, כי חברת-הכנסת סולודקין רוצה להוסיף שאלה.

מרינה סולודקין: אני רציתי להתייחס למה שאנחנו שמענו ממנכ"ל הסוכנות וגם למאמר של פרופסור שלמה אבינרי שאני מאוד מעריכה אותו.

מרינה סולודקין: ואני חושבת שהוא בין הגדולים במדינת ישראל.

מרינה סולודקין: אבל מה לעשות, אני לא מסכימה למה שכתוב ואני לא אהבתי את הנימה ומה שכתוב בין השורות.

מרינה סולודקין: בגלל ששלמה אבינרי אומר שהסוכנות עושה פעילות לא ברוכה, שהוא רוצה לקרב להתאחדות אנשים.

מרינה סולודקין: ששלמה אבינרי לא רואה כיהודים.

מרינה סולודקין: וגם הוא אפילו דורש מהממשלה לעשות החלטות אסטרטגיות לשנות את חוק השבות.

מרינה סולודקין: אני חושבת שהמצב ברוסיה ובכל ברית המועצות לשעבר זה של אי יציבות פוליטית.

מרינה סולודקין: זה מצב של אנטישמיות בולטת עכשיו ברוסיה.

מרינה סולודקין: וקריאות כאלה שסוגרות דלתות של מדינה - אני חושבת שהם לא במקום.

מרינה סולודקין: דבר שני, יש גישות שונות לעלייה מברית-המועצות.

מרינה סולודקין: אני לא אישה דתית, אבל אני חושבת שמה שקורה אולי זה ניסיון של הקדוש ברוך הוא לאסוף את כל טיפות הדם היהודי כאן במדינת ישראל.

מרינה סולודקין: והמשימה שלנו זה לקרב לשפה, מסורת, הדת היהודית ולעזור לאנשים האלה להיקלט בארץ ולעשות שילוב לעם היהודי אחרי, כמו שאתם אמרתם, שלושה דורות האבודים שאני מאוד זוכרת מה זה השלושה הדורות האלה.

מרינה סולודקין: גם כשהיינו במשלחת, קולט, בראשותך, ראינו את הפעילות הברוכה של הרב ברלזר, גם שפה, גם מסורת, גם דת, גם גיור.

קולט אביטל: יש שם מרכז מאוד מפואר, מאוד יפה.

מרינה סולודקין: אז יפה.

מרינה סולודקין: קולט, את לא יודעת שכשאני גרתי במוסקבה אז אנחנו לא הלכנו לבית-הכנסת הגדול בגלל ששם היו הרבה סוכנים של הקג"ב.

מרינה סולודקין: הלכנו למרנ-רושיה, למקום שעכשיו יש.

מרינה סולודקין: אבל איזה בנין זה היה, מכוער ולא מתאים לדת היהודית.

מרינה סולודקין: אז מה שהוא עשה זה גם לומר לציבור ברוסיה שיש ליהודים שורשים, שיש להם גם תרבות וגם מסורת.

מרינה סולודקין: וגם אנחנו כאן בוועדת העלייה וקליטה שמענו את הרב שטיינזלץ שגם נותן את האור של השפה והמסורת לאנשים שלא היה להם הזדמנות היסטורית ללמוד את זה.

מרינה סולודקין: אז בגלל זה גם אני חושבת, אני לא רואה הרבה מדינות שכל שנה מגיעים 12 אלף איש.

מרינה סולודקין: ואני יודעת שיש פעילות של הסוכנות גם במדינות אחרות וגם יש שליחים, אבל אף אחד לא שואל את השאלה מה אנחנו עושים.

מרינה סולודקין: שאין עלייה מרוסיה, אוקראינה ומדינות אחרות יש עליה.

מרינה סולודקין: יש לי יועץ דמוגרפיה שעוזר לי להבין מה קורה שם.

מרינה סולודקין: יש מיליון איש בשטח של ברית-המועצות שיש להם זיקה חזקה מאוד לעם היהודי.

מרינה סולודקין: ואם הסוכנות יכולה לתת להם אמצעים להיקלט כאן בצורה טובה ביותר - זה טוב מאוד.

מרינה סולודקין: גם אני חושבת שיש מאזן של פעילות של הסוכנות.

מרינה סולודקין: היהודים גרים בערים הגדולות ודי מוצלחים במוסקבה, סנט-פטרבורג ובקייב.

מרינה סולודקין: בפריפריה היהודים פחות מוצלחים.

מרינה סולודקין: אז אולי גם שעובדים בפריפריות יש משם יותר עלייה.

מרינה סולודקין: אבל זיקה צריכים לשמור בכל מקום.

מרינה סולודקין: אז בגלל זה גם הפעילות חשובה.

מרינה סולודקין: מה שאני אומרת, כשארצות-הברית מקבלת אנשים מהודו, ממדינות אחרות וגם ארמנים וגם יהודים - הכל בסדר.

מרינה סולודקין: שמדינת ישראל עם חוק השבות וחוק כניסה, מקבלת רק אנשים שיש להם זיקה לעם היהודי, כל הזמן שואלים את השאלה.

מרינה סולודקין: אני חושבת שמאזן הדמוגרפי במדינה שלנו שאפילו לשאול את השאלות האלה - זה לא נכון.

מרינה סולודקין: תודה.

קולט אביטל: תודה.

קולט אביטל: מרינה, אולי אני קראתי בין השורות דברים אחרים אבל אני חושבת כולנו נסכים להם.

קולט אביטל: קודם כל אני חושבת שמה ששלמה אבינרי אומר שחוק השבות הוא אחד מהחוקים הכי הומניים שיש.

קולט אביטל: וזה דבר תסכימי לזה.

מרינה סולודקין: נכון.

קולט אביטל: והדבר השני שאני כן חושבת, לפחות מבחינתי שבולט במאמר הזה ולדעתי הוא העיקר, וזה מה שצריך לעניין את כולנו.

קולט אביטל: הבעיה היא יותר אסטרטגית.

קולט אביטל: אם אנחנו מביאים, אם בין אלה שמגיעים לארץ 70 אחוז אינם מוגדרים כיהודים במלוא מובן המילה, ואנחנו נתקלים בבעיות מאוד קשות פה בארץ.

קולט אביטל: זאת אומרת, מצד אחד אנחנו מביאים אותם.

קולט אביטל: מצד שני הם נתקלים במציאות בלתי סבירה בארץ בגלל חוסר יכולתם להפוך באמת לאזרחים שווה זכויות ולהתחתן כמו כולם.

קולט אביטל: כי אז זאת לדעתי אחת הבעיות שאנחנו לא יכולים לטאטא מתחת לפני השטח.

מרינה סולודקין: את צודקת, זה דבר נכון.

קולט אביטל: בסדר, זה גם העיקר במאמר הזה.

יגאל יאסינוב: אבל הבעיה שהוא עושה קצת בלשנות את המבט.

יגאל יאסינוב: כי לא אשמים אותם אנשים.

קולט אביטל: לא, הוא לא אומר שהם אשמים.

קולט אביטל: הוא אומר שמי אשם זה הממסד הדתי בארץ.

קולט אביטל: סליחה.

יגאל יאסינוב: נכון, אבל מה שקורה שלא אותם אנשים שכביכול באו לפה ואז יש להם בעיה שהם לא יכולים להתחתן וכו' וכו', הם לא אשמים בזה.

יגאל יאסינוב: הם לא אשמים שאין דור שלישי של יהודי.

קולט אביטל: אף אחד לא אשם, חבר-הכנסת יאסינוב, אבל אין לנו אסטרטגיה כוללת.

קולט אביטל: כי יד אחת מביאה אותם לארץ ויד שניה מאמללת אותם בארץ.

יגאל יאסינוב: אני חוזר ברשותך לסיים את המשפט.

יגאל יאסינוב: הם לא אשמים שהם דור שלישי ושמדינת ישראל לא ערוכה לקבלתם ולתת להם את הזכויות.

יגאל יאסינוב: הם לא אשמים בזה.

יגאל יאסינוב: זאת אומרת, שלא אנחנו נחליט להשאיר אותם בגלות לעוד שנים, לעוד דורות.

יגאל יאסינוב: מה שנאמר בכתבה שאין צורך להביא אותם כי הם גם ככה לא.

יגאל יאסינוב: הם לא יהודים ואין להם זיקה ולא יהיה להם זיקה.

יגאל יאסינוב: ואז צריך לשנות את חוק השבות זה בעצם בדיוק כמו להגיד, "אז בואו ניקח כאלה שבאו ונגרש אותם" - אין הבדל.

יגאל יאסינוב: האנשים לא אשמים - מי שאשם זה הממסד ולתקן וצריך לא את חוק השבות אלא הממסד צריך לחוקק חוקים אזרחיים בישראל.

קולט אביטל: אני מציעה שאולי נשמע מגב' גרדה פורישטיין, בבקשה.

גרדה פוירשטיין: תודה.

גרדה פוירשטיין: אני רוצה להתחיל אולי מנקודה שמתייחסת גם לדיון האחרון וגם להצגת עצם הפעילות של הסוכנות היהודית בחמ"ע.

גרדה פוירשטיין: והיא הנתון המעניין שהתבהר יותר ויותר כאשר העלייה מחמ"ע פחתה בהדרגה, וכל מסגרות החינוך של הסוכנות היהודית, החל מאולפנים דרך הסמינרים והמועדונים של הנוער והסטודנטים, הלכו והתמלאו.

גרדה פוירשטיין: זאת אומרת, כאשר אנחנו ניתחנו את הנתונים, גם את מגמות העלייה וגם את מגמות ההשתתפות בפעילות החינוך והתרבות.

גרדה פוירשטיין: זיהינו בעצם מגמות סותרות.

גרדה פוירשטיין: מבחינתנו המסקנה היא בעצם שופכת אור נוסף על הדיון שהתקיים כאן.

גרדה פוירשטיין: שגם אותם אנשים שבחרו שלא לעלות לישראל נכון לעכשיו, וגם אותם אנשים שמוגדרים בהגדרה הרחבה כזכאי חוק השבות ולאו דווקא כיהודים על-פי ההגדרה - מבטאים את הזיקה שלהם למדינת ישראל.

גרדה פוירשטיין: בכל אותם אופנים של למשל להגיע מדי יום ראשון, שזה היום החופשי היחיד במזג אויר בלתי נסבל לאולפן שבמקומות המרוחקים הוא לפעמים קר.

גרדה פוירשטיין: ואני כאורחת יושבת ולא מצליחה להבין מנין המוטיבציה החזקה של האנשים האלה לבוא וללמוד עברית, גם שהם לא עולים בעוד חודשיים וגם לא בהכרח שהם מוגדרים כיהודים הלכתיים או יהודים כן על-פי החוק של מדינת ישראל.

גרדה פוירשטיין: זאת הדרך לבטא זיקה.

גרדה פוירשטיין: זאת אומרת, בעיני הגרף הזה של עלייה בצריכת פעילות.

גרדה פוירשטיין: ושוב סליחה על המינוח "צריכה" של פעילות החינוך היהודי-ציוני בחמ"ע, בעיני מתייחסת לשני הדיונים שהתקיימו כאן.

גרדה פוירשטיין: גם למורכבות הזאת של עלייה מול הישארות ומה התפקיד שלנו כסוכנות היהודית בתוך הנושא הזה.

גרדה פוירשטיין: וגם לגבי אי החפיפה בין סוגיית הזיקה וסוגיית ההגדרה החוקית של אותו אדם.

גרדה פוירשטיין: אני מאוד מבקשת להדגיש את הנקודה הזאת.

גרדה פוירשטיין: עכשיו רק הדגמה אחת קלה, כל מי שהגיע לכאן לארץ מהתפוצה הזאת מכיר את זה מאוד חזק על בשרו.

גרדה פוירשטיין: ואני מניחה שגם האחרים כבר מכירים כבר את הסוגייה.

גרדה פוירשטיין: בברית-המועצה אדם שהגיע לגיל הבגרות שבא ממשפחה מעורבת, שאחד ההורים הוא יהודי והשני לא, אמור היה לבחור בעצם בלאום שאותו הוא כתב באותו סעיף חמישי מפורסם, בתעודת הזהות שלו.

גרדה פוירשטיין: הרבה מאוד פעמים אדם שאביו היה יהודי ואמו לא, שבחר באופן מודע כבחירה שלו, הבחירה המושכלת והמודעת שלו, לכתוב, להירשם בסעיף החמישי כיהודי.

גרדה פוירשטיין: אותו אדם מבחינת ביטוי הזיקה שלו היה הרבה יותר יהודי בתודעתו מאשר אדם אחר שאולי נולד לאם יהודיה, אבל יכול היה באותה בחירה, באותו אקט של בחירה, גם לבחור בלאום של האב הלא יהודי.

מרינה סולודקין: גם שם משפחה יהודי לפי האבא.

גרדה פוירשטיין: גם שם משפחה יהודי.

גרדה פוירשטיין: ולכן אותו אדם כאשר הוא מגיע עם שם משפחה שנגמר ב"שטנוברג" או כל דבר דומה.

מרינה סולודקין: או "ליפשיץ".

גרדה פוירשטיין: והוא בחר בכך והוא בכלל ביטא באופן משמעי לאן הוא שייך.

גרדה פוירשטיין: המציאות של החברה הישראלי לחלוטין שוברת את כל מהלך חייו, את כל מסלול ההזדהות שלו עם העם היהודי ועם החלק הזה של ה ציויליזציה האנושית נאמר.

גרדה פוירשטיין: ואנחנו חייבים לזכור.

מרינה סולודקין: את יודעת, יורדים לקנדה בגלל המשבר של זכות השיבה שעושים כאן.

גרדה פוירשטיין: זה משבר גדול.

גרדה פוירשטיין: אני גם כמו כולנו אני מלווה מספר משפחות כאלה, גם ברמת קרובי משפחה וגם ברמת חברים שעוברים כאן משברים לא פשוטים, דווקא מתוך הגעה לכאן עם רגש יהודי חזק מאוד.

קולט אביטל: תרצי להתייחס גם לשאלות שאנחנו שאלנו, הספציפיות.

גרדה פוירשטיין: שאלה ראשונה שאני מבקשת להתייחס במספר מלים, מרכז פריפריה.

גרדה פוירשטיין: הוצגו כאן על-ידי מנכ"ל הסוכנות היהודית הנתונים לגבי התרכזות הציבור היהודי בערים הגדולות.

גרדה פוירשטיין: אגב, אני הייתי מוסיפה לשלושת המרכזים הגדולים גם מספר ערים גדולות נוספות שלא נכנה אותן כאן בטעות פריפריה והן מאכלסות ציבור גדול בכלל וציבור יהודי גדול.

מרינה סולודקין: וזה?

גרדה פוירשטיין: נובוסיבירסק, אודסה, חרקוב, טשקנט עדיין, ועוד מקומות שגם מבחינת הקהילה היהודית הם לחלוטין משמעותיים.

גרדה פוירשטיין: ואם אנחנו מכניסים יחד את המספרים האלה, אנחנו בהחלט מגיעים, שוב בעיני, למסקנה מאוד ברורה, שההתמודדות של מדינת ישראל והעם היהודי והסוכנות היהודית כנציגתה לשנים הבאות על סדר היום של הציבור היהודי בחמ"ע, צריך להתבצע במרכזים.

גרדה פוירשטיין: הפריפריה תמשיך להתרוקן כמעט מעצמה עם סיוע והכוונה שלנו שתתרוקן לכיוון הנכון, שתתרוקן לכאן ולא לגרמניה או לכל מקום אחר.

גרדה פוירשטיין: לפריפריה לפחות בעינינו אין קיום יהודי לאורך זמן.

גרדה פוירשטיין: ולכן מה שרציתי להוסיף כאן בהמשך ישיר להצגה של המנכ"ל.

קולט אביטל: אנחנו לא יכולים להחזיק בו את הדיון הזה for ever.

קולט אביטל: מה שאת אומרת מאוד חשוב, אבל נורא חשוב לנו גם לקבל תמונה אמיתית על הנושא של החינוך שעליו את מופקדת.

קולט אביטל: בבקשה ממך.

גרדה פוירשטיין: בסדר גמור.

גרדה פוירשטיין: אז אני רק אסיים את המשפט ועוברת לחינוך.

קולט אביטל: אנא תתמקדי בבקשה.

גרדה פוירשטיין: בסדר גמור.

גרדה פוירשטיין: החינוך היום מתמקד בערים הגדולות בעוד שפעילות המחלקה לעלייה כן מתמקדת בפריפריה.

גרדה פוירשטיין: לגבי החינוך - אני אתייחס קודם כל לשאלה שאת הצגת, שאלת המעבר של בתי-הספר שהופעלו בעבר על-ידי משרד החינוך ונתיב והועברו לסוכנות היהודית.

גרדה פוירשטיין: דווקא כאן על העקרון של אין נחתום מעיד על עיסתו וכו', אני אבקש לשמחתי יושבים פה שניים מהשותפים שלנו, נציג משרד החינוך, מר יוחנן בן יעקב ונציג רשת אור אבנר מר דוד מונדשטיין, אני אבקש מהם אולי להתייחס לשאלה של המעבר.

גרדה פוירשטיין: כאשר אנחנו מסכמים היום כעבור שנה וחצי של המעבר את הפרוייקט כפרוייקט שיוצב, שמתנהל ללא בעיות טכניות ורץ קדימה בכל הקשור לסיום גיבוש תכניות לימודים.

קולט אביטל: כמה תלמידים יש היום במערכת הזו של חפציבה?

גרדה פוירשטיין: כ-11 אלף תלמידים.

קולט אביטל: זה לא הרבה.

גרדה פוירשטיין: זה לא הרבה לצערי.

גרדה פוירשטיין: אחת הבעיות הגדולות של המערכת הזאת שעם כל המאמצים המשותפים של כל הגופים - היא עדיין איננה נהנית מיוקרה גבוהה בקרב המשפחות היהודיות.

גרדה פוירשטיין: המערכת הזאת סובלת מדימוי יחסית נמוך.

גרדה פוירשטיין: שוב בעיקר בקרב האינטליגנציה היהודית ואחד האתגרים הגדולים שלנו ופיתחנו יחד עם השותפים אסטרטגיה להשגת היעד הזה, הוא להעלות את קרנה של מערכת החינוך היומי בחמ"ע, על-מנת למשוך לשם.

קולט אביטל: כמה מחנכים אתם מעסיקים במערכת הזו?

גרדה פוירשטיין: נמצאים במערכת הזאת 72 מורים מחנכים מישראל.

גרדה פוירשטיין: מורים שליחים.

גרדה פוירשטיין: אם יוחנן יבחר הוא ירחיב.

גרדה פוירשטיין: וכ-160 מורים מקומיים במקצועות היהודיים.

גרדה פוירשטיין: יש 44 בתי-ספר.

קולט אביטל: ובתי-ספר של יום ראשון?

גרדה פוירשטיין: בתי-ספר של יום ראשון אנחנו יצאנו מכנס עם מנהלי בתי-ספר יום א' במשלחת רוסיה.

גרדה פוירשטיין: אנחנו עומדים לקיים כנס דומה באוקראינה.

גרדה פוירשטיין: גייסנו משאבים חדשים נוספים לטובת המערכת הזאת, בפדרציות בארצות-הברית.

גרדה פוירשטיין: וגם המערכת הזאת בדרך לעיצוב.

גרדה פוירשטיין: אני לא יכולה להעיד שבמערכת בתי-הספר יום א' אנחנו נמצאים במקום חלק וזורם כמו במישור בתי-הספר.

קולט אביטל: כמה בתי-ספר של יום ראשון פתוחים עכשיו, בלי כנסים?

גרדה פוירשטיין: סך-הכל פועלים בשטח כ-250 בתי-ספר יום א'.

גרדה פוירשטיין: כאשר מתוכם 108 בתי-ספר בזיקה זו או אחרת עובדים במימון ובתמיכה של הסוכנות היהודית.

קולט אביטל: ואחרים?

גרדה פוירשטיין: ואחרים, בזיקה לגופים אחרים, כמו הג'וינט וגופים נוספים.

יוחנן בן-יעקב: אני ממונה על התכנית במשרד החינוך על התכנית הזאת.

יוחנן בן-יעקב: למעשה מיום שהיא קמה אני הייתי שותף להקמתה ב-1990 עם פסק זמן קטן שהייתי שליח סוכנות בברית-המועצות שלעבר וחזרתי לרכז אותה.

יוחנן בן-יעקב: אני אתחיל אולי מהעובדה שהיום בערב אני מוזמן לכנס של 300 בוגרות של אחד מבתי-הספר הכי קטנים שיש לנו במערכת הזאת, שכולן עלו לארץ.

יוחנן בן-יעקב: וזה חלק לפני חודשיים התארחו בכפר עציון בשבת 180 בוגרים של גם כן בית-ספר קטנטן אחר.

יוחנן בן-יעקב: לפני שלושה חודשים עברתי בקישנייב באופן לגמרי במקרה עם עוד יהודי, הוא החליט שהוא רוצה להראות לי ברחוב איזה אנדרטה לזכר יהודים שהיו בקישנייב ועמדנו שם שני יהודים.

יוחנן בן-יעקב: הוא הראה לי את האנדרטה על-ידי רחוב ראשי.

קולט אביטל: מר בן-יעקב זמננו קצר, בוא לא נדבר על אנדרטאות.

קולט אביטל: אני מאוד מבקשת, תן לנו קצת נתונים על מה שקורה היום.

יוחנן בן-יעקב: הנתונים הם פשוטים.

יוחנן בן-יעקב: אנחנו היום עם 45 בתי-ספר יהודים שנמצאים בתוך התכנית.

יוחנן בן-יעקב: 72 מורים שליחים מישראל; כ-160 מורים לעברית ועוד כ-70-80 מורים למסורת והיסטוריה, מקומיים.

יוחנן בן-יעקב: אנחנו עובדים מול שלוש רשתות חינוך היום של בתי-ספר, רובם, לא כולם, כל מי שבחר בכך, מאורגנים.

יוחנן בן-יעקב: חלק ברשת אורט, חלק ברשת אור-אבנר, חלק ברשת שמע ישראל.

יוחנן בן-יעקב: ובתי-ספר שבחרו להיות לעבוד באופן פרטי, עובדים ועושים.

קולט אביטל: אורט זה לא שייך לכם.

קולט אביטל: ואור אבנר זה גם כן לא שייך לכם, נכון?

יוחנן בן-יעקב: אורט לא שייך לנו ואור אבנר, אבל יש בתוך 45 בתי-הספר יש כ-15 בתי-ספר שמופעלים על-ידינו בשיתוף אור אבנר; כ-15 בתי-ספר שמופעלים על-ידינו בתקצוב מלא שלנו, בשיתוף עם רשת אורט.

יוחנן בן-יעקב: עוד כ-15 בתי-ספר שעובדים בשיתוף בינינו לבין רשת שנקראת שמע ישראל; ועוד קבוצת בתי-ספר שאינם מאוגדים כי הם בחרו.

קולט אביטל: התקצוב שלנו זה מה, של ממשלת ישראל?

יוחנן בן-יעקב: התקצוב שלנו זה ממשלת ישראל יחד עם הסוכנות היהודית.

יוחנן בן-יעקב: שממשלת ישראל משקיעה בעניין היום למעלה מ-25 מיליון ש"ח; הסוכנות היהודית משקיעה בזה סכום של עוד כ-15 מיליון ש"ח.

יוחנן בן-יעקב: וזה כולל גם את המורים השליחים, את אחזקתם, גם את התמיכה השוטפת בבתי הספר; גם פרויקטים שונים שאנחנו עושים אתם כמו הבאת תלמידים לארץ; כמו קיום מסעות שורשים לתלמידים שם; כמו פיתוח תכניות לימודים.

יוחנן בן-יעקב: אנחנו עובדים היום עם תכניות לימודים חדשות.

יוחנן בן-יעקב: גם בשנה שעברה היו תכניות לימודים.

יוחנן בן-יעקב: זה מאוד מפתיע אותי מה ששמעתי.

קולט אביטל: זה מה שאמרו לנו המורים.

יוחנן בן-יעקב: אז זה מאוד מפתיע אותי כי יכולתי להציג את הדברים.

יוחנן בן-יעקב: יש היום תכניות לימודים חדשות שחודשו בעברית, במסורת, בהיסטוריה, בספרות.

יוחנן בן-יעקב: אנחנו עובדים מול שתי אוניברסיטאות בעניין הזה: האוניברסיטה העברית בירושלים, מרכז צ'ייס; אוניברסיטת בר-אילן, מרכז לוקשטיין.

יוחנן בן-יעקב: שעובדים גם בהנחיית מורים, גם בפיתוח חומרי למידה על בסיס תכניות לימודים קיימות.

יוחנן בן-יעקב: יש בעיה עם שעות הלימוד.

יוחנן בן-יעקב: ובעיית שעות הלימוד היא פשוטה, בברית-המועצות, ברוב המדינות, פועלים שני משרדים שיש להם עניין בכך: המשרד להיגיינה מה גג שמותר להחזיק תלמיד בבית-ספר; משרד החינוך המקומי אומר מה גג השעות שתלמיד חייב ללמוד בהגדרה של מקצועות חובה.

יוחנן בן-יעקב: התפר ביניהם הוא קטן מאוד.

יוחנן בן-יעקב: אנחנו דורשים לתת לכיתה בין 8 ל-10 שעות מקצועות עבריים.

יוחנן בן-יעקב: רוב מכריע של בתי-הספר עומדים בזה.

יוחנן בן-יעקב: יש קבוצה קטנה מאוד של בתי-ספר, בגלל קשיים פנימיים מהשלטונות המקומיים שמגיעים ל-4 ו-6 שעות לימוד עברית ומסורת והיסטוריה.

יוחנן בן-יעקב: קבוצה מאוד קטנה.

יוחנן בן-יעקב: בעיקר באמת בפינות שונות בפריפריה ובתי-הספר הזה מחולקים, חלק במרכז, חלק בפריפריה.

קולט אביטל: אנחנו נוכל לקבל מכם איזה דף עם הקוריקולום שפיתחתם?

יוחנן בן-יעקב: אין שום בעיה, אנחנו נוכל להעביר את זה.

יוחנן בן-יעקב: תכניות לימודים מפורטות ביותר שאסף צוות שלם בצ'ייס ועכשיו צוות בהנחייתו של הרב שטנייזלץ וצוות בבר-אילן.

יוחנן בן-יעקב: יש תכניות לימודים מאוד מאוד מפורטות שהיום אנחנו עוסקים עליהם, על פיתוח חומרי למידה חדשים.

יוחנן בן-יעקב: צריך לומר שהיו ועבדנו עם תכניות ועם חומרי למידה גם בעבר.

יוחנן בן-יעקב: שעות הלימודים אנחנו מגיעים ברוב המקומות ל-8 עד 10 שעות לימוד עברית, מסורת והיסטוריה.

יוחנן בן-יעקב: יש מקומות שבהם באמת השלטונות לא מאפשרים את זה.

יוחנן בן-יעקב: ואז בכל מקום מנסים לפתור בוריאציות שונות של חוגים או לימודי העשרה נוספים מעבר לתכנית הפורמלית.

יוחנן בן-יעקב: יש מקומות שהדבר הזה הוא מאוד מסובך.

יוחנן בן-יעקב: עכשיו צריך לומר שבשנה שעברה היו קשיים עצומים בקליטת התכנית.

יוחנן בן-יעקב: זה לא סוד שאנחנו מצאנו את עצמנו עם אדמה חרוכה, השלכה אחת של זה קיימת עד היום ובכנס האחרון שהיינו בקייב.

קולט אביטל: סליחה, מה זה "אדמה חרוכה" מאיזה בחינה?

יוחנן בן-יעקב: לשכת הקשר סירבה לשתף פעולה עם העברת התכנית מעבודה של משרד החינוך בשיתוף לשכת הקשר.

יוחנן בן-יעקב: ואז אגב, במימון מלא של מדינת ישראל לעבודה משותפת עם הסוכנות, שבה הסוכנות גם משתתפת בתקציב.

יוחנן בן-יעקב: כשליש מתקציב התכנית הזאת ממומן על-ידי הסוכנות.

יוחנן בן-יעקב: זה הסיכום בין שרת החינוך לבין יושב-ראש הסוכנות.

יוחנן בן-יעקב: שהסוכנות תיקח חלק מהנטל, בגלל קיצוצים, בגלל בעיות, גם בגלל רצון לשתף פעולה מרמת טיפול בגני-ילדים ועד האקדמיה.

יוחנן בן-יעקב: חינוך פורמלי ובחינוך בלתי פורמלי.

יוחנן בן-יעקב: ואנחנו מכירים את המאבקים שהיו עד שזה עבר.

יוחנן בן-יעקב: ברוך השם המאבקים האלה היום אינם.

קולט אביטל: אני יודעת, אבל השאלה ניתן אפשרות משפט להגיב.

יוחנן בן-יעקב: אני רק רוצה לתקן שני דברים.

קולט אביטל: לתקן את מי?

יוחנן בן-יעקב: לתקן גם את מה שנאמר בפרוטוקול פה של הישיבה הקודמת, שנתקלתי בו לגמרי, מישהו שלח לי אותו.

יוחנן בן-יעקב: וגם מה שנאמר פה עכשיו.

יוחנן בן-יעקב: זה נכון שהיו בחודשים הראשונים בעיות קליטה, בגלל חוסר הנכונות של לשכת הקשר לשתף פעולה ולהעביר את התכנית.

קולט אביטל: אתה מדבר על מה?

קולט אביטל: אנחנו באנו, היינו חמישה חברי-כנסת או ארבעה, באמת מוועדת הקליטה ומוועדת החינוך, ללא כל קשר להשתייכות המפלגתית שלנו.

יוחנן בן-יעקב: אני לא מדבר על מפלגתי.

קולט אביטל: ואנחנו לגמרי התרשמנו מאותו הדבר.

קולט אביטל: זה מה שאמרו לנו בשטח.

יוחנן בן-יעקב: אל"ף, חבל שלא הוזמן נציג גם משרד החינוך לסיור הזה.

יוחנן בן-יעקב: הוא היחיד שמלווה את התכנית.

קולט אביטל: תעשה לי טובה, לא אני ארגנתי, תדבר עם הסוכנות היהודית.

יוחנן בן-יעקב: אז אני אומר חבל.

קולט אביטל: ראש ועדת החינוך היה, זאת מסקנה של כולנו.

יוחנן בן-יעקב: כל הפעלה של תכנית כזאת נתקלת בבעיות שונות.

יוחנן בן-יעקב: גם היום יש לנו קשיים בשורה שלמה של בתי-ספר.

יוחנן בן-יעקב: אבל בסך-הכל אם אתה משווה את התכנית איך שהיא עבדה עד לפני שנה וחצי לאיך שהיא עובדת היום - בעיני אין השוואה.

יוחנן בן-יעקב: לטובה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: חבר-הכנסת פרופסור ברייבלוסקי בבקשה.

מיכאל בריילובסקי: היה מאוד מעניין לשמוע מה שאני שמעתי פה.

מיכאל בריילובסקי: אני לא ידעתי על תכנית מסע ואני חושב שזו תכנית מאוד מעניינת ועם פרספקטיבה.

מיכאל בריילובסקי: כמה מלים.

מיכאל בריילובסקי: אני חושב שהאינטרס לשפה העברית שגב' פוירשטיין אמרה על זה, זה לא דבר רק רוחני, אני חושב שזה דבר גם פרקטי.

מיכאל בריילובסקי: למה פרקטי?

מיכאל בריילובסקי: ברוסיה ולא רק ברוסיה, בחבר העמים בכלל, המצב לא יציב לגבי יהודים.

מיכאל בריילובסקי: וזה ברור, אנחנו דיברנו על האנטישמיות ואף אחד לא יודע באיזה כיוון זה יתפתח ומה יהיה בעוד חודש או בעוד שנה.

מיכאל בריילובסקי: ובגלל שעכשיו כמעט יש הגבלות מאוד גדולות להגירה לגרמניה וגם לאמריקה, אז יכול להיות שתהיה רק דרך יחידה וזה עלייה לישראל.

מיכאל בריילובסקי: ופה הסיטואציה היא כזאת, עכשיו אנחנו ברמה של 12 אלף אנשים בשנה.

מיכאל בריילובסקי: אבל יכול להיות שאנחנו בגבול של פיצוץ.

מיכאל בריילובסקי: שעוד קצת ותהיה עלייה גדולה מה שקוראים "גל שני" וזה מאוד מאוד אפשרי.

מיכאל בריילובסקי: ואנחנו צריכים להיות מוכנים לזה.

קולט אביטל: זה בדיוק מה שאמרתי לחברת-הכנסת סולודקין עכשיו, זה ממש ימצא אותנו מוכנים.

מרינה סולודקין: עם ביטול כל הזכויות.

קולט אביטל: זה ממש ימצא אותנו מוכנים.

מיכאל בריילובסקי: נכון.

מיכאל בריילובסקי: ואני רוצה לומר עוד דבר קטן.

מיכאל בריילובסקי: אנחנו צריכים לשלוח ליהודים או לזכאי חוק השבות בחבר העמים איזשהו סיגנלים חיוביים.

מיכאל בריילובסקי: זה מאוד חשוב.

מרינה סולודקין: ואם אין מה לשלוח?

מיכאל בריילובסקי: ואנחנו שולחים סיגנלים לא כל-כך חיוביים.

מיכאל בריילובסקי: אני רוצה לתת דוגמה מאוד פשוטה.

מיכאל בריילובסקי: דוגמה פשוט מאתמול והיום.

מיכאל בריילובסקי: כל הסיפור הזה גדול עם כותרות גדולות עם הבנקים.

מיכאל בריילובסקי: עוד אין תוצאות חקירה, עוד אין שום דבר - אבל מדברים על אנשים עשירים מרוסיה עם שמועות ואפילו יחד עם השמועות מדברים שעוד לא ידוע האם הוא … אבל שמועות כבר מדברים.

מיכאל בריילובסקי: וזה סיגנל מאוד ברור למי שיושב עכשיו ברוסיה שאנחנו לא רוצים אותם.

מרינה סולודקין: עם כסף.

מיכאל בריילובסקי: עם כסף.

מיכאל בריילובסקי: אנחנו רוצים רק בלי כסף.

מיכאל בריילובסקי: ועם כסף זה קבוצה בעלות השפעה.

מיכאל בריילובסקי: אם אנחנו לא רוצים אנשים כאלה, אולי תהיה השפעה גם כן לאוכלוסייה אחרת.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: כבוד הרב בבקשה, רצית להוסיף משהו.

דוד מונדשטיין: רשת החינוך פועלת היום בכל רחבי חבר העמים.

דוד מונדשטיין: מפעילים 76 בתי ספר עם 13 אלף תלמידים.

דוד מונדשטיין: שמתוכם 15 בתי-ספר בשיתוף מלא עם חפציבה, התכנית של הסוכנות ומשרד החינוך.

דוד מונדשטיין: ואנחנו גם עם הפנים קדימה בניסיון לשתף פעולה בבתי-ספר נוספים.

דוד מונדשטיין: שזה מראה על, אם אפשר לומר, כמה מרוצים אנחנו משיתוף פעולה הנוכחי שכמה שהיו קשיי הסתגלות בהתחלה, אני חושב שעלינו על דרך המלך כמו שיוחנן הזכיר.

דוד מונדשטיין: יש לי היום שיתוף פעולה מלא בכל הרמות, גם ברמת השטח וגם ברמה של תכנון של תכניות לימודים ופיתוח.

דוד מונדשטיין: שיש לנו פה בימים הבאים כמה ישיבות בנושא.

דוד מונדשטיין: גם בפיתוח תכניות לימודים וגם בתכניות העברית.

דוד מונדשטיין: הזכירו פה את הנושא של הפריסה.

דוד מונדשטיין: הייתי אומר שדווקא הייחודיות של בתי-הספר שלנו זה בפריסה הרחבה שיש בכל רחבי חבר העמים.

קולט אביטל: כמה תלמידים לומדים במערכת שלכם?

דוד מונדשטיין: כ-13 אלף.

קולט אביטל: זאת אומרת שעכשיו אנחנו מדברים בעצם על 13 אלף המערכת הפורמלית?

דוד מונדשטיין: כן.

קולט אביטל: והיום אנחנו מדברים בערך על פריסה שיש לנו סך-הכל 13 פלוס 11 אלף, 24 אלף תלמידים?

דוד מונדשטיין: לא, מתוך ה-13 חלקם חופף.

דוד מונדשטיין: 15 בתי-ספר מהגדולים חופפים.

קולט אביטל: לעומת כמה בני-נוער שהיינו יכולים אולי לשאוף להגיע אליהם.

גרדה פוירשטיין: 100 אלף.

טל רבינא: זה החינוך הפורמלי.

טל רבינא: כמובן שמעבר לזה הקהילות עצמן מהוות עוגן לפעילות כללית עם הנוער באופן שיחבר את הזיקה שלהם לקהילה, ליהדות וכמובן המסרים הם מסרים של ישראל.

קולט אביטל: נכון, אנחנו יודעים, תודה.

דוד מונדשטיין: יש לנו תכנית משותפת שאנחנו עובדים עליה עכשיו וזה בהמשך לשיחה שלמר לבייב עם שרת החינוך - לימור לבנת, וביחד עם הסוכנות, על נושא של מקורות שזה מגביל לתכנית של תגלית.

דוד מונדשטיין: בתוך שאיפה שכל ילד לפני שהוא מסיים את בית-הספר מגיע לביקור של 10 ימים בארץ.

דוד מונדשטיין: שבעצם מדובר על גיל צעיר יותר שלא מתאים לקריטריונים של תגלית.

קולט אביטל: והמימון של מקורות יהיה מאיפה?

דוד מונדשטיין: המימון לקח על עצמו לבייב, את הנושא הזה.

דוד מונדשטיין: וכבר עשינו פיילוט שנה שעברה ואנחנו מקווים להמשיך את זה בגדול יותר.

קולט אביטל: ומדובר על נוער דתי, מסורתי?

דוד מונדשטיין: מדובר על כלל בתי-הספר, לא רק בתי-הספר של אור-אבנר בנושא הזה.

מרינה סולודקין: כל הכבוד לכם.

טל רבינא: הדגש אולי לחדד את ההבדל.

טל רבינא: הדגש במילה אחת הוא שאם תגלית מתיימרת להביא את הנוער לאחר שהוא סיים את מוסדות החינוך - אנחנו פשוט מאמינים שהסיור כחלק מתכנית הלימודים ומתכנית החוויה היהודית והישראלית שאנחנו מעניקים.

טל רבינא: הוא פשוט אפקטיבי יותר ויש לזה נדמה לנו גם ממצאים גם בבולטות של הבוגרים של בתי-הספר והפעילויות הללו שלנו בתכניות ההמשך של הסוכנות.

טל רבינא: זאת אומרת, חשוב להבהיר שזה מערכת שפועלת בצורה מאוד אינטגרטיבית ומתוך רצון גדול לשתף פעולה ולא במקום.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: אולי אני אבקש ממנכ"ל הסוכנות לסכם את הדיון מבחינתו ואני בכל זאת הייתי רוצה לסיכומים, אם אתה יכול לתת לנו, כי דיברת על תכנית אסטרטגית שחלקה כבר מומש וחלקה עוד יאושר.

קולט אביטל: איך אתה רואה עכשיו מבחינת הפריסה החדשה שלך את הפרופורציות בהשוואות בין שליחי העלייה לבין שליחי הסוכנות.

קולט אביטל: למרות שאמרת שחלק עוסקים גם בזה וגם בזה.

קולט אביטל: אבל מבחינת המשאבים כמה אנחנו הולכים להשקיע יותר בחינוך.

קולט אביטל: ואנחנו בכל זאת רוצים לנצל את נוכחותך פה כדי לשאול, אני קראתי וכולנו קראנו בעיתון, איזה כתבה שאנחנו קצת תמהנו עליה, אולי תוכל להבהיר את זה לכולנו, על העסקת יוצאים חיצוניים בסך 2,500 דולר ליום, קשה לי להאמין שזאת המציאות, אבל בכל הייתי רוצה לדעת אם זה נכון?

משה ויגדור: לסיכום, אני רוצה לומר באמת את הדבר הבא.

משה ויגדור: אני קודם כל מודה ליושבת-ראש הוועדה ולדיון.

משה ויגדור: אני חושב שהדיון הזה הוא חשוב והדיון הזה הוא גם מפרה ומאפשר גם חשיבה.

משה ויגדור: כי אנחנו הרי בסך-הכל בסוכנות עוסקים בחשיבה ומחפשים גם שותפויות חדשות בנוסף לשותפויות הקיימות היום בחבר מדינות העמים.

משה ויגדור: גם אגב שותפויות במקום שיש קהילות ואנחנו גם מאמינים אגב בחבר מדינות העמים יש היום אוכלוסייה יהודית שיכולה להשתתף במימון של חלק מהפעולות.

משה ויגדור: כפי שנעשה בעולם המערבי ואנחנו גם רואים ניצנים לזה.

משה ויגדור: ואנחנו מאמינים שזה אפשרי והדבר הזה ללא ספק יפתח את הפעילויות השונות שנעשות בנושאים יהודיים.

משה ויגדור: לסיכום, כמה דברים.

משה ויגדור: קודם כל, הסוכנות, בניגוד אגב לפרסומים שהיו, כי יש הרי כל מיני פרסומים, ממשיכה להיות מאוד פעילה בחבר מדינות העמים.

משה ויגדור: היא תמשיך להיות מאוד פעילה בנושא חינוך.

משה ויגדור: ואני אתייחס תכף גם לכמויות ולתקציבים וגם בנושא עלייה.

משה ויגדור: ואנחנו כן מאמינים שיש פוטנציאל עלייה שטרם מוצה.

משה ויגדור: גם בפריפריה ללא ספק.

משה ויגדור: אנחנו אבל גם חושבים שיש קבוצות נוספות מתוך הערים שחלקם יהיו באמת עלייה מתוך בחירה.

משה ויגדור: ושחלקם אחרי שייחשפו באמת לזהות היהודית ויכירו את מה שנעשה כאן - ירצו לבוא.

משה ויגדור: זאת אומרת, יש שם ללא ספק פוטנציאל עלייה שנראה אותו בשנים הקרובות.

משה ויגדור: נכון שבשנים האחרונות עלו 12 אלף אנשים, היינו רוצים להיות יותר.

משה ויגדור: אנחנו זיהינו בחודשיים האחרונים קצת ירידה מקומית, אבל קשה לראות אם זה תהליך או זה רק עניין מקרי של חודש כזה או אחר.

משה ויגדור: קצת ירידה מבילו-רוסיה, מהבלטיות, אבל זה לא אומר בהכרח שזה מה שיהיה בהמשך.

משה ויגדור: אני חושב שאנחנו צריכים להתמיד בנושא הזה.

משה ויגדור: הסוכנות חייבת להבטיח שתמשיך להיות עלייה מחבר מדינות העמים.

משה ויגדור: יחד עם זאת, אנחנו ערים גם לצרכים החינוכיים ולכן מקיימים מערכות חינוך.

משה ויגדור: אנחנו משקיעים ונמשיך להשקיע לפחות בסדר גודל של שני שליש על מה שמושקע היום בסך-הכל בפעילות הסוכנות בחבר מדינות העמים, בחינוך.

משה ויגדור: אנחנו לא משנים את הפרופורציה הזאת.

משה ויגדור: אנחנו גם מקטינים את מספר השליחים שעוסקים בעלייה ויושבים באופן קבוע.

משה ויגדור: אנחנו מקטינים היום, היו לנו בסך-כל שליחים סדר גודל של 58 שליחים בתחומים שונים שבתוכם היו נאמר, שני שליש בחינוך ושליש בעלייה.

משה ויגדור: יכול להיות שעלייה יהיו פחות ומספר שליחים, אבל במקומם יהיו לעומת זאת שליחים רב תכליתיים.

משה ויגדור: יש כבר הרבה מקומות בחבר מדינות העמים שהשליח איננו רק עלייה או רק חינוך, אלא הוא שליח שעושה גם עלייה וגם חינוך.

משה ויגדור: ואני חושב שזה נותן תשובה נכונה ואנחנו נשאף ליותר שליחים ניידים.

משה ויגדור: ונשתמש הרבה יותר גם בקאדר היהודי המקומי שכבר עבר את שלב האולפן וכבר מכיר את ישראל ומכיר את התכנים הציוניים והישראליים.

משה ויגדור: כמובן עם המשכיות שלנו, אבל יהיה הרבה יותר פעילות בתחומים האלה.

משה ויגדור: אני חושב שמספרים מדויקים יהיו לנו בתוך שבוע-שבועיים לאחר שנסכם את מפת השליחות.

משה ויגדור: אנחנו גם עשינו שינוי נוסף בחבר מדינות העמים.

משה ויגדור: בשנים האחרונות היו שם שלוש משלחות.

משה ויגדור: היתה משלחת בטשקנט, משלחת בקייב, משלחת במוסקבה.

משה ויגדור: אנחנו החלטנו כבר על איחוד שתי משלחות, קייב וטשקנט, כי אנחנו חושבים שזה תהליך נכון.

משה ויגדור: לא מחזירים את כל נציגי הסוכנות מטשקנט הביתה ולא מעבירים אותם לקייב, אבל זה לא במעמד משלחת, זה במעמד נציגים ושליחים.

משה ויגדור: ואנחנו בודקים עכשיו את האפשרות להתמקד ולמרכז את הכל במשלחת אחת שמקומה יהיה במוסקבה.

משה ויגדור: ויהיו לה נציגים עדיין בערים שונות, במקומות שונות ובצורה כזו גם נצליח לחסוך בכסף על משרות, אבל להשתמש באותו כסף לתכנים.

משה ויגדור: המטרה שלנו היא להשתמש ביותר כסף לתכנים.

משה ויגדור: ופה אני רוצה לומר עוד כמה מלים ואני חוזר פה לתכנית האסטרטגית ולשאלה המסיימת.

משה ויגדור: הסוכנות עומדת לפני שינויים רבים ויהיו שינויים רבים בדרכי פעולתה.

משה ויגדור: היא גם תתייחס לטרמינולוגיה שונה.

משה ויגדור: כשאנחנו מדברים היום על עלייה - אנחנו מדברים היום גם על לקוחות.

משה ויגדור: אנחנו מדברים היום על שירות; אנחנו מדברים היום על לחיות בישראל כמוצר.

משה ויגדור: זה חלק מטרמינולוגיה שנהוגה היום בעולם והיא טרמינולוגיה שמאפשרת לנו חשיבה חדשה.

משה ויגדור: יש גם סקר שחברת I.BM.

משה ויגדור: עושה לנו שהוא סקר בתחום של אסטרטגיה שיווקית.

משה ויגדור: כי אנחנו חושבים שנושא של עלייה בעיקר מארצות בחירה, דורש חשיבה מגוונת ולא את אותה חשיבה מאוד מסורתית שהיתה עד עכשיו.

משה ויגדור: זה ללא ספק נושא חדשני אבל אני חושב שנצליח בו.

משה ויגדור: לצורך כך, בתיאום עם הקהילות היהודיות מארצות-הברית, שכרנו שירותים של יועצות אסטרטגיות.

משה ויגדור: מה שהיה בעיתון הוא מוגזם, אני חושב שזה לא היה מדויק.

משה ויגדור: שכר הטרחה ששילמנו אגב, אין יותר התקשרות, ההתקשרות הסתיימה כי הם סיימו כבר את ההתקשרות.

משה ויגדור: ותהיה כנראה התקשרות, אבל היא תהיה בכלל תנאים שונים.

משה ויגדור: זה לא מדויק, זה היה פחות, זה באישור אגב של חבר הנאמנים מה שהיה.

משה ויגדור: זה היה באישור הקהילות שגם מימנו חלק מהפעילות הזאת.

משה ויגדור: אני חושב שזה מאוד קידם את הסוכנות בזמן יחסית קצר.

משה ויגדור: זה היה מאוד נחוץ, אני חושב שכל החשיבה האסטרטגית בסוכנות הביאה ליכולת להעריך מחדש מה שאנחנו עושים.

משה ויגדור: העלתה על השטח נושאים שונים ורבים ואני חושב שבסך-הכל תאפשר לסוכנות לבנות את עצמה לדור הבא בצורה מודרנית, נאותה יותר לאתגרים החדשים.

משה ויגדור: תודה רבה.

קולט אביטל: אני רוצה להודות לך אדוני המנכ"ל ולכל מי שהגיע לדיון הזה, גבירתי, אדוני, לכולם.

קולט אביטל: אני חושבת שזה היה דיון טוב ופורה.

קולט אביטל: ואנחנו רק יכולים: אל"ף, לאחל לכם הצלחה.

קולט אביטל: רבים מאתנו חושבים שההיערכות והחשיבה החדשה היו נחוצים מזמן ושאנחנו צריכים ללכת להרבה יותר חשיבה אסטרטגית לעלייה מתוך בחירה.

קולט אביטל: וכמובן שתמצא בנו בצורך הזה שותפים מלאים, הן בחשיבה והן ברצון לעזור לבצע חלק מהדברים האלה.

קולט אביטל: תודה רבה.

קולט אביטל: הישיבה נעולה.