ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 451, 2005-06-21 09:00

גאלב מג'אדלה: אני שמח שהיום אנחנו מציינים וחוגגים את יום העסקים הקטנים.

גאלב מג'אדלה: מעיון בחומר הספקתי להבין, ללמוד ולראות שהרשות לעסקים הקטנים עשתה עבודה יפה וטובה, אבל תרשו לי הפתעה קטנה.

גאלב מג'אדלה: אתם לא במקרה מתחילים בשעה תשע כאן בוועדת הפנים, ואני עמדתי על כך שאנחנו נהיה הראשונים שנתחיל את הדיון, קודם כל בגלל שהייתי בין מייסדיי הרשות לעסקים קטנים.

גאלב מג'אדלה: יש כאן חברים מהנהלת הרשות?

עמירם בוקשפן: יישר כוח.

גאלב מג'אדלה: אדוני המנכ"ל, אתה יודע שבסוד היוזמה הזאת היה אחד שקראו לו שמואל בהט.

עמירם בוקשפן: בהחלט ידוע והוא גם הוזמן.

גאלב מג'אדלה: מעליו השר בעבר מיכה חריש?

עמירם בוקשפן: בוודאי, כולם הוזמנו לאירוע של היום.

גאלב מג'אדלה: ועבדך הנאמן היה בין אלה שעודד אותם לפחות להקים את הרשות לעסקים קטנים ביישוב הערבי, כי אני האמנתי אז, בלי מחקר שעכשיו אתם למדתם ממנו ב-2004, אתה יודע שהמחקר שעשתה GEM ב-2004 הראה ששיעור העלייה הגבוה ביותר ביוזמת עסקים קטנים בישראל זה דווקא ביישוב הערבי?

גאלב מג'אדלה: הזמנתי לכאן את ד"ר מירי לרנר, אני מקווה שהיא תספיק להגיע כי נתנו לה התראה מהבוקר בשעה שבע ושלושים, כי היא נציגת ישראל ב- GEM ואתם מימנתם חלק גדול מההוצאה של השתתפות ישראל ב- GEM, ואני רוצה שגם השנה ישראל תשתתף במחקר של GEM ונדבר על כך בהמשך הדיון לפני הסיכום.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מקבלים בברכה את סגנית שר הפנים, רוחמה אברהם.

עמירם בוקשפן: אני רוצה רק לציין שמהרשות לעסקים קטנים נמצאת גם הסמנכ"לית לילך נחמיה ונמצא פה גם המנהל של כל הנושא של קרנות אשראי וסיוע לעסקים קטנים, אבנר ורד.

גאלב מג'אדלה: ברוכים הבאים.

עמירם בוקשפן: ויש פה קבוצה של מנהלי מט"י.

עמירם בוקשפן: מנהל מט"י במשולש, מנהל מט"י לב הגליל ומנהל מט"י גליל מערבי.

עמירם בוקשפן: היו"ר גאלב מג'אדלה: הם החיילים בשטח.

עמירם בוקשפן: ברוכים הבאים, אנחנו מתכבדים לפתוח את הדיון בדברי פתיחה והתייחסות של סגנית השר חברת הכנסת רוחמה אברהם אשר ביקשה אתמול לאפשר לה לומר את דעתה.

עמירם בוקשפן: כבר מראש, מאתמול היא שריינה את זכות הדיבור כי היא מחשיבה אתכם וגם כי היא יודעת שבוועדה זו הסדר מתנהל כפי שצריך.

עמירם בוקשפן: בבקשה גבירתי.

עמירם בוקשפן: אני חייב לציין שסגנית השר מוכרת כידידה, תומכת ועוזרת לעסקים הקטנים.

גאלב מג'אדלה: וקראתי הבוקר שהיא גייסה 3.8 מיליון שקל לטובת העניין.

רוחמה אברהם-בלילא: בוקר טוב אדוני היושב ראש, בוקר טוב למשתתפים ולאורחים.

רוחמה אברהם-בלילא: ביקשתי לדבר אתמול אדוני היושב ראש, משום שהיום, באיזושהי נקודה זה יום חג עבורי.

רוחמה אברהם-בלילא: יום חג מפני שאם התייחסו למיגזר העסקים, לפני כשנתיים ההתייחסות של הממשלה כלפי המגזר הזה הייתה התייחסות שולית, זה לא מיגזר חשוב, זה מיגזר קטן.

רוחמה אברהם-בלילא: אף אחד לא הבין את הפרדוקס האמיתי בצמד המילים, עסק קטן.

רוחמה אברהם-בלילא: אני שמחה שמאז שלקחתי את כל הנושא לידיים ויסדתי את קרן תבור ביחד עם אבנר ורד ומיכאל תבור שבהחלט, זו ההזדמנות להודות להם מקרב לב.

רוחמה אברהם-בלילא: הם עושים ומשקיעים לילות כימים במלוא מובן המילה.

רוחמה אברהם-בלילא: גם מדיווח שעולה מתוך הקרן נוצר מצב שבו הרבה מאוד עסקים פונים ולמעלה מ- 75 אחוזי בקשות כבר מומשו.

רוחמה אברהם-בלילא: זאת אומרת שהצלחנו להזרים לשוק העסקים הקטנים בסביבות ה-330, 340 מיליון שקלים, כאשר הבסיס ל-300 מיליון השקלים האלה הם בערך כ-60 מיליון שקלים שהמדינה מימנה.

רוחמה אברהם-בלילא: זה מונף על ידי בנק אוצר החייל בהתחלה, ולאחר מכן הבנק הבין לאומי ביחס של אחד לחמישה, ואחרי זה ביחס של 6.23.

רוחמה אברהם-בלילא: ואני יכולה לומר דבר אחד, היום יותר מבעבר יש אמון מלא של המערכת הבנקאית בעסקים שלא היה לפני שנתיים.

רוחמה אברהם-בלילא: זה בהחלט ניצנים מרשימים מאוד של פריחה.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מאמינה ורואה שלמעשה לא רק ששתלנו את השתילים, אלה שהגיע האביב למגזר העסקים הקטנים וזה באמת תודות לשיתוף הפעולה והעבודה המקסימה שעושה לילך נחמיה, שגם היא משקיעה את מיטב מרצה וזמנה, וכל הזמן חושבת על העסק הקטן, איך לגרום לו לצמוח יותר.

רוחמה אברהם-בלילא: וכמובן תודות לעמירם המנכ"ל, לד"ר רוזנמן היושב ראש שעדין לא הגיע וסביר להניח שהוא תקוע בפקקים ויגיע בקרוב.

רוחמה אברהם-בלילא: אני בהחלט מאחלת לכולנו יום דיונים פורה, יום דיונים מוצלח, יום חשוב לכלכלה הישראלית.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מאמינה שאם יחד נצליח לשלב ידיים ולעשות יותר זאת אומרת, ממשלה, בית המחוקקים, המגזר הפיננסי והמגזר העיסקי, נוכל להעלות את הקטר על דרך המלך.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מודה לך אדוני היושב ראש שבאמת בחרת להתייחס ליום החשוב הזה ואני מאחל לכולם יום דיונים פורה.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מצפים ובטוחים וסמוכים שתמשיכי לעשות חיל.

רוחמה אברהם-בלילא: תראה, אני הגדרתי את עצמי כאמא של העסקים הקטנים, אמא לא נוטשת אף פעם את ילדיה.

אראלה גולן: אפילו שהם גדלים?

רוחמה אברהם-בלילא: אני אמא אובססיבית שאחראית מכל נקודת מקום וזמן, סליחה שאני קוטעת אותך, אדוני היושב ראש.

גאלב מג'אדלה: את שמה לב שאת היחידה שהצלחת לקטוע את היושב ראש במשך 5 חודשים?

רוחמה אברהם-בלילא: אני בהחלט מתכוונת גם לפעול למען המגזר בתחום משרד הפנים, יש שם תחום שהוא מרתק, תחום רישוי העסקים ששם עדיין לא נתנו מספיק את הדעת, כרגע בדיונים עם שר הפנים שהוא גם מוצא לנכון ורואה חשיבות רבה במיגזר העסקים הקטנים, אני מאמינה שביחד, גם את הנושא הזה נוכל לסכם, תודה אדוני היושב ראש.

גאלב מג'אדלה: אני מצטרף כמובן לדברייך ואני מאמין יחד עם חברי שהנושא של עסקים קטנים יכול להגיע לכל בית בישראל, ודווקא לבתים האלה שצריכים אותם.

גאלב מג'אדלה: העסקים הגדולים והמבוססים שעושים חיל ורווחים לא צריכים אותנו.

גאלב מג'אדלה: הם יכולים בזכות עצמם להתקיים ולהתפתח וליצור הצלחות.

גאלב מג'אדלה: העסקים הקטנים, היוזמות הנקודתיות, הפרטניות, בעיר, ביישוב ובעיירה, הם אלה שזקוקים לרשות לעסקים הקטנים, הם אלה שזקוקים לגוף כזה כדי שיסייע בידיהם ליצור מקום עבודה לפרנסה בכבוד של המשפחה, של הפרט, של האזרח.

גאלב מג'אדלה: לכן אנחנו רואים ברשות לעסקים קטנים מנוף כלכלי וגיבוי לאזרח היוזם, ואנחנו צריכים גם לעודד את היוזמה, היוזמה כיוזמה אבל היוזמה הכלכלית עוד יותר.

גאלב מג'אדלה: לכן אנחנו מאוד מחשיבים את מה שהם עושים ברשות לעסקים הקטנים ואנחנו מגבים ואומרים יישר כוח לכל מי שנרתם לסייע בידיהם כדי שהם יילכו ויתפתחו ויגיעו להרבה אזרחים והרבה בתים, וכך עושה, בין כל אלה, חברת הכנסת סגנית השר יישר כוח, ואנחנו מצפים שתמשיכי ללווות אותם ולתמוך בהם.

גאלב מג'אדלה: אני הייתי מציע לך כאחות, כי כאם נופל עלייך כל העול וזה קשה, כאחות, אז יתחלקו איתם בעול עוד כמה אנשים.

רוחמה אברהם-בלילא: עוד כמה אחים ואחיות.

גאלב מג'אדלה: כי אני הייתי רוצה שחלק מהעול הזה יתחלק.

גאלב מג'אדלה: כעת נאפשר לחברי הכנסת שכיבדו אותנו בנוכחותם ובאו ליטול חלק בדיון לומר את דברם, ואחרי זה נאפשר לרשות לעסקים קטנים, לשלושה דוברים שהם בחרו, ואני מקווה שהזמן יאפשר כדי לדבר גם על דברים נוספים שקשורים לעניין.

רוחמה אברהם-בלילא: סלח לי אם אצא עוד מספר דקות מפני שיש עוד ישיבות שגם בהן אני צריכה להיות נוכחת.

גאלב מג'אדלה: אנחנו פה ועדה שלא כובלים ידיים ורגליים של אף אחד.

גאלב מג'אדלה: פה יש דמוקרטיה.

גאלב מג'אדלה: נכנסים ויוצאים בעצמאות מלאה.

גאלב מג'אדלה: חברת הכנסת גולן, רצית לדבר?

גאלב מג'אדלה: בבקשה.

אראלה גולן: רציתי להוסיף פן אחד מאוד חשוב של עסקים קטנים.

אראלה גולן: אבל לפני הדיון אני רוצה לומר, אולי יגידו את זה בהמשך, שפנו אלי מספר חברות שנחשבות עדיין חברות, לפי ההגדרות של עסקים בינוניים, אפילו לא קטנים.

אראלה גולן: והם לא פעם ולא פעמיים מתחברות עם חברות זרות על פרוייקט מקומי.

אראלה גולן: ואני חושבת שחלק מהמטרה שלנו בעזרה לעסקים קטנים ובינוניים היא לגרום איכשהו לאלו שמקבלים את ההחלטות האלה להבין שאם התחרות היא, בכל זאת יש חברה ישראלית יצרנית, אם זה מהיי טק או מתחומים אחרים, יש לה זכויות לקבל איזושהי העדפה על חברה אחרת זרה, משום שהיא מעסיקה עובדים ישראלים והיא מכניסה מיסוי למקום, ואני חושבת שצריכה לצאת מהוועדה הזאת קריאה על העדפות לחברות ישראליות שנחשבות לעסקים בינוניים וקטנים על פני חברות זרות, תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: בבקשה.

גאלב מג'אדלה: אני בהחלט יכול לאמץ את הרעיון הזה ברצון רב.

אראלה גולן: קיבלתי מכתבים על זה.

רוחמה אברהם-בלילא: הייתה הצעת חוק בעניין הזה, רק כדי לסבר את האוזן של חוק חברת המכרזים, שם יוגדר כל נושא ההשתתפות של עסקים קטנים במכרזים גדולים שהמדינה מוציאה, בין היתר גם לחייב שהמועסקים יהיו ישראלים.

רוחמה אברהם-בלילא: אינני יודעת מה קרה עם הצעת החוק הזאת.

אראלה גולן: אז עד שתעבור הצעת החוק אשמח שתצא איזו קריאה מכאן ביום העסקים הקטנים, להעדיף לפחות עסקים של חברות ישראליות שמעסיקות עובדים ישראלים.

אראלה גולן: זה קורה הרבה בהיי טק שקל מאוד להביא תוצרת מבחוץ, וכאן יש הרבה עובדים שנשארים מובטלים ולא מצליחים להתחרות ביבוא.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה חברת הכנסת גולן, חבר הכנסת מצנע, חבר הכנסת חמי דורון, רציתם לומר משהו?

עמרם מצנע: כן, רק משפט.

עמרם מצנע: אני מברך את הוועדה ואת סגנית השר.

עמרם מצנע: הנושא של עידוד עסקים קטנים הוא אחד מהמרכיבים החשובים ביותר במישור של העסקת אנשים, אל מול הגידול לאורך שנים במשרות הציבוריות, והתמקדות העסקים הגדולים במספר בעלי משפחות במדינת ישראל, אין ספק שהעסקים הקטנים הם אולי התשובה הרצינית ביותר ליכולת להגדיל ולשלש את כמות המועסקים.

עמרם מצנע: ללא עידוד אין עסקים קטנים כי למי שרוצה ליזום עסק יש מסלול ארוך מאוד של מכשולים שכמובן המכשולים בדרך הם לא רק מכשולים בירוקרטיים, אלא הם גם סיכונים.

עמרם מצנע: סיכונים להפסיד את מה שהוא משקיע, סיכונים גדולים מאוד ועל כן הנושא של עסקים קטנים מתחיל קודם כל בכלל בחינוך.

עמרם מצנע: בחינוך ליזמות, בחינוך לנכונות להיות בעל עסק פרטי ובחינוך של הרשויות השונות לעידוד עסקים קטנים.

עמרם מצנע: אנחנו מדינה שאין לה זמן קשב, יש הרבה ציניות כלפי העסקים הקטנים ועל כן אני חושב שצריך לברך כל יוזמה וכל עידוד שאנחנו נקרא בכנסת, הן בחקיקה והן בליווי את נושא העסקים קטנים, וכל המרבה בכך הרי זה משובח, כך שאני מקווה מאוד שהנושא יהיה לא רק בגדר מילים אלא גם מעשים וליווי קבוע של העסקים הקטנים כך שיתאפשר לנו לעזור להם.

עמרם מצנע: עד כאן.

עמרם מצנע: דבר נוסף, כמי שעמד קרוב לעשר שנים בראש רשות גדולה אני יודע מה המשמעות ואני יודע גם מה הם המכשולים הבירוקרטיים האין סופיים בתחום רישוי העסקים, בתחום של טיפול סביבתי, וכמובן אני מניח אחד הדברים המעיקים ביותר בתחום המיסוי, עומדים בדרך כדי שעידוד עסקים קטנים יהפוך להיות לדבר תכליתי ולא מילים וזה הכל.

רוחמה אברהם-בלילא: אני רוצה להוסיף פשוט משפט, ולומר שאתה כראש רשות גדולה, אני רוצה לציין ראש רשות גדולה נוספת, את הנשיא קלינטון.

רוחמה אברהם-בלילא: שם בארצות הברית הבינו את העניין הזה מזמן וההתייחסות שלהם לרשות, זאת אומרת, אצלנו עדיין הרשות היא רשות אמורפית, היא לא מבוססת על פי חוק ולכן כשמגיע השר שמאמין במגזר הוא מקצה תקציבים, ובמידה ולא, ולמזלנו השר אולמרט כן דוחף את העניין הזה קדימה, מגיע שר אחר שלא רואה חשיבות רבה בעניין אז לא נותן.

רוחמה אברהם-בלילא: רק כדי לסבר את האוזן, כ-8 שנות כהונה של הנשיא קלינטון יצרו 10 מיליון מקומות עבודה.

רוחמה אברהם-בלילא: תחשבו מה יקרה לנו אם אנחנו כממשלה, ככנסת, נגדיר אדוני היושב ראש, הגדרת יעד של הקמת 20 אלף עסקים בשנה, של פר מועסק 4 עובדים.

רוחמה אברהם-בלילא: מה זה יתן למעגל האבטלה?

גאלב מג'אדלה: אנחנו מאמינים בזה צריך רק לשכנע את שר האוצר, וזה התפקיד שאנחנו מטילים עלייך.

רוחמה אברהם-בלילא: כולנו ביחד, אני לבד לא יודעת לעשות את זה.

רוחמה אברהם-בלילא: היו"ר גאלב מג'אדלה: לא לבד, אנחנו נעזור לך לשכנע אותו שיעזור לעסקים הקטנים במקום שהוא מתמקד יותר בבעלי ההון הגדולים שאינם זקוקים לעזרתנו.

אראלה גולן: אפשר לפרק אותם להרבה עסקים קטנים.

חמי דורון: לא צריך לפרק, אל תדאגי.

חמי דורון: במדינת ישראל עסק גדול בדרך כלל, כשהוא עובר לדור השני הוא הופך להיות עסק קטן.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת חמי דורון, עכשיו תורך לומר את הדברים בהגנה מלאה שלי.

חמי דורון: אני מודה לאדוני.

חמי דורון: אני לא רוצה לחזור על מה שנאמר כאן כי בסך הכל כולם חושבים שצריך לעודד עסקים קטנים, ואני בעצמי בא מהסקטור הזה כבעלים של סוכנות ביטוח לשעבר, כך שאני מכיר את כל המערכת גם מהצד של חבר מועצה, גם מהצד של אלה שמפריעים וגם מהצד של אלה שצריכים, אבל אני קורא את החומר הזה כאן ואני לא רואה דרך לא חוקתית ולא הגיונית שבה ישתפרו פני הדברים.

חמי דורון: הרעיון של לעשות הצעת חוק ועל פיה יקימו ועדת חובה ברשויות המקומיות לנושא הזה, הוא רעיון שלא עולה בקנה אחד עם פקודת העיריות.

חמי דורון: מבחינה חוקתית הוא בלתי הגיוני ובלתי אפשרי.

גאלב מג'אדלה: לא עולה בקנה עם פקודת העיריות?

חמי דורון: לא.

חמי דורון: גם לא יכול להיות מצב שתהיה איזושהי ועדה שהיא ועדת חובה, כשאתה מקים ועדת חובה כלומר אתה מחייב את הרשות המקומית להקים את הוועדה הזאת, אז בדרך כלל חייבים להיות בה לפחות רוב של חברי מועצה, גם אם אתה מגדיר בהגדרה חלק מהחברים שאינם חברי מועצה, אבל פה מדובר בעצם על גוף שהוא לחלוטין חיצוני, זה מה שעולה מההצעה, הוא לחלוטין חיצוני למועצת העיר, למעט שני אנשים ולמעט העובדה שהמועצה ממנה מתוך מה שהוועדה תמליץ, ממנה את יושב ראש הוועדה.

חמי דורון: זה לא סביר, גם קשר כזה אינו בריא.

חמי דורון: קשר מהסוג הזה בו רוצים לטפח את העסקים ולהפוך את העסקים להיות תלויים מבחינה פוליטית ברשות המקומית זה רע, רע מאוד אפילו מכיוון שפתאום יש עסקים שכן מקבלים רישיון ויש עסקים שלא מקבלים רישיון, אתם מכירים את העסק איך זה עובד, לכן הרעיון ברמה העקרונית הוא נכון, הוא טוב, צריך למצוא את הדרך, אני לא חושב שהדרך של ועדת חובה ברשות המקומית היא הדרך הנכונה.

גאלב מג'אדלה: ועדת רשות גם?

חמי דורון: אז יש לך ועדת רישוי עסקים, יש כל מיני ועדות.

חמי דורון: מועצה רשאית להקים לעצמה איזה ועדה שהיא רוצה.

רוחמה אברהם-בלילא: יש נתק והוא צודק מאוד.

חמי דורון: אבל אז חברי המועצה בדרך כלל לא באים לישיבות האלה, זה בדרך כלל בנוי על מה שנקרא, נציגי ציבור.

חמי דורון: אני לא רוצה להיכנס לתוך העניין הזה, אם נגיע לידי דיון מעשי ומעמיק בנושא על הסוגיה אז אוכל להביא את הניסיון שלי משני הצדדים, כי שוב, אני הייתי גם בעל עסק וגם חבר מועצה.

גאלב מג'אדלה: סליחה, חבר הכנסת דורון, מה שאמרת לגבי ועדת חובה, הוא גם תקף לגבי ועדת רשות?

חמי דורון: ועדת רשות היא ועדה שמועצת העיר מקימה.

חמי דורון: בוועדת רשות שאין לה שום סמכויות, למעשה אין לה שום אפשרות לבצע החלטה אלא כל מה שהיא יכולה לעשות זה להמליץ למועצה בלבד, אז שם אתה יכול לשים נציגי ציבור, אבל מי שימנה את נציגי הציבור כשהמועצה מקימה זה, על פי נדמה לי סעיף 123 לפקודה, מדובר על כך שזה צריך להיות לפי המבנה היחסי של המועצה, דהיינו כל אחת מהסיעות אמורה למנות, זה לא עולה בקנה אחד עם הרצון שלך לבחור לעשות תהליך של בחירה בין בעלי העסקים.

חמי דורון: פשוט, המקום החוקי שמנסים למצב את זה הוא לא המקום.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: נציג משרד הפנים בנושא רישוי עסקים, אשר גרנר, בבקשה.

אשר גרנר: הערה לחבר הכנסת חמי דורון, הפעם לשם שינוי אני מסכים איתו בעניין הזה.

אשר גרנר: הנושא הזה של רשויות מופיע כוועדת רשות, זו לא ועדת חובה בנושא הזה של רישוי עסקים.

אשר גרנר: אני מודיע לך שאיפה שיש את ועדות הרשות זה יוצר בירוקרטיה נוספת.

אשר גרנר: כאשר אתה מעביר את רישוי העסקים בצורה, בוא נאמר, שהפקיד עושה את זה בתוך הרשות המקומית, זה הולך הרבה יותר.

אשר גרנר: כאשר זה מגיע לידיים מסוימות, ברשות זה חתימה לציין שהוא רשות רישוי, זה יוצר עיכוב כפי שציין חבר הכנסת דורון לגבי העניין.

חמי דורון: זה מה שאמרתי, כי ועדת רישוי עסקים לדעתי כן חייבת להיות.

אשר גרנר: רק דקה.

אשר גרנר: ברשויות אחרות למשל, בעיריית באר שבע הקימו ועדת רשות כזאת אבל היא מתעסקת רק בבעיות שישנם באותם עסקים.

אשר גרנר: זאת אומרת, היא מסייעת לעסקים, היא לא מטפלת בכל הליך הרישוי הרגיל שמתבצע.

אשר גרנר: במקומות מסויימים אתה רואה שכן יש עיכוב בגלל שיש פה שיקולים זרים שאינם קשורים לנושא.

אשר גרנר: לכן אני חושב שכדאי להשאיר את זה כוועדת רשות ולא כוועדת חובה.

רוחמה אברהם-בלילא: הייתי רוצה לשמוע, ובאמת כל היושבים כאן, במיוחד כל חברי הכנסת, על המצב במשרד הפנים של רישוי העסקים.

רוחמה אברהם-בלילא: דבר ידוע וזה לא סוד, שלמעלה מ-70 אחוזים מהעסקים הקטנים פועלים ללא רישיון.

רוחמה אברהם-בלילא: אני מבקשת להעלות ולהציב את הבעיה הזאת על סדר היום משום שכאן, אדוני היושב ראש, זה המקום שבו אנחנו ביחד יכולים להוביל חקיקה בנושא הזה, כדי שמאות אלפי בעלי עסקים לא יפלו בין הכיסאות, ושההליך של הקמת העסק יהיה בר ביצוע ללא קשיים.

רוחמה אברהם-בלילא: רוב בעלי העסקים היום כבר כביכול, לא ארחיק לכת ואומר עבריינים, אבל בהחלט עוברים על החוק.

גאלב מג'אדלה: בבקשה, אולי באמת בעניין הזה נשמע אותך אשר, יש לך הזדמנות להשפיע על סגנית השר כדי שתוכל לסייע לך.

אשר גרנר: סגנית השר מודעת לזה.

אשר גרנר: אני כבר הצגתי לה את כל הבעייתיות, היא מכירה את זה טוב יותר ממני.

אשר גרנר: ובאמת בנושא הזה של רישוי עסקים יש בעיה רצינית בהיבט של הרשויות מפני שישנם כמה מרכיבים.

אשר גרנר: היות ורישוי עסקים הוא דבר אינטגרטיבי, ישנם הרבה משרדי ממשלה ולכל אחד יש את הדרישות שלו, נוצר מצב שלפעמים הנושא נתקע.

אשר גרנר: ברוב המקרים הבעייתיות שיש לנושא, אם אני מסתכל בחתך כיצד אנחנו ניתחנו את זה, הבעיה היא בעקר של תכנון ובנייה.

חמי דורון: שקשורים רק אליך.

גאלב מג'אדלה: חמי, נא לאפשר לנציג משרד הפנים להביע את דעתו בלי הפרעה.

אשר גרנר: חוק רישוי עסקים טעון סייג ואם לא עובר את תכנון ובנייה אז הוא גם לא יוכל לקבל רישוי עסק.

אשר גרנר: זה כמו שאם הוא לא מקבל את אישור משרד הבריאות הוא לא יקבל את רישיון העסק, ולכן אנחנו מיפינו וראינו את הבעיות העיקריות שהן בחוק תכנון ובניה.

חמי דורון: שימוש חורג.

אשר גרנר: או שימוש חורג או שינוי יעוד.

אשר גרנר: לצורך העניין, אם אני אעשה, עוד מעט אנחנו הולכים לפרסם דו"ח בנושא של כמות העסקים ללא רישיונות במדינת ישראל והדו"ח הזה יוצר מצב שהמועצות האזוריות יש שם את הכמות הגדולה ביותר של עסקים ללא רישיון בגלל שהם על קרקע חקלאית.

אשר גרנר: ובמועצות מקומיות המצב כמעט דומה, ואילו ברשויות המקומיות רק 30 אחוז עסקים ללא רישיון כלומר, אם אני מנתח את זה בצורה כזאת אני רואה שהבעייתיות נמצאת בפריפריה ובאזורים של המועצות האזוריות.

אשר גרנר: בשנים האחרונות כן פעלנו בעניין הזה ביחד עם היועץ המשפטי לממשלה והלכנו על העניין שקראנו לו, זוטי דברים, שבדברים קלים אפשר כן להוציא רישיון.

אשר גרנר: אבל הבעיה היא באמת אקוטית שאנחנו צריכים למצוא את הדרך איך במידה ואותו מבנה עומד בכל דרישות הבטיחות, הביטחון, הבריאות, אולי במקרים כאלו כן לתת לו רישיון.

חמי דורון: מה הגדרתם בתור זוטי דברים?

אשר גרנר: זה מה שהיועץ המשפטי אמר, לא הגדרנו מהסיבה הפשוטה שיש לנו בעיה להגדיר.

עמרם מצנע: אם הכיור הוא בגובה 20 ס"מ ולא 22.

חמי דורון: לא, זה לא קשור למשרד הפנים.

חמי דורון: אני שואל כי הבעיה היא הרי בתכנון והבנייה, הבעיה היא בשימוש החורג, שם רוב הבעיות.

חמי דורון: בשימוש החורג.

רוחמה אברהם-בלילא: כמי שלמדה קצת את העניין במשרד הפנים אני יכולה לומר שנוצר מבחינת המבנה הארצי, יש את משרד הפנים, יש את שאר משרדי הממשלה ויש את הרשויות המקומיות שכידוע לך, בכל רשות יש את מה שנקרא מחלקת רישוי עסקים.

רוחמה אברהם-בלילא: קיים גם פער גדול מאוד בין זוטי הדברים.

חמי דורון: מה זה זוטי דברים?

חמי דורון: הגדרה, אני רוצה לדעת.

רוחמה אברהם-בלילא: אין, אין דבר כזה.

רוחמה אברהם-בלילא: נכון, כרגע יש חוסר בהירות מוחלט בין הרצוי למצוי.

חמי דורון: אין כזה דבר, יש חוק או אין חוק, ברשותך.

אשר גרנר: חבר הכנסת דורון, אני אסביר לך, ברשותך.

אשר גרנר: זוטי דברים בכוונה, היות וקשה להגדיר מה זה, ליועץ המשפטי של אותה רשות ולמהנדס הרשות במידה ואותו עסק לא עמד לדין בגלל שעשה פרגולה או חרג ודברים כאלה, אז כל רשות עצמה מגדירה לעצמה מה זה זוטי דברים.

אשר גרנר: במקרים האלו שאין עניין לציבור התובע של הרשות ממליץ והמהנדס מאשר אז כן נתנו רישיון.

חמי דורון: אתה מבין שזה קטע חמור מאוד מה שאתם עושים.

חמי דורון: זה הרי פתח, זה אבי אבות הפתחים לשחיתות מה שאתם עושים עכשיו.

חמי דורון: בדיוק ככה.

חמי דורון: כי אם אני לוקח מבנה תעשייה שנבנה כתעשייה ופותח בו פאב - - -

אשר גרנר: שאלת מה זה זוטי דברים, אז ברשותך, זה לא זוטי דברים.

חמי דורון: אבל זה מה שאמרת קודם.

אשר גרנר: לא אמרתי את זה.

גאלב מג'אדלה: בתור חבר הוועדה אתה שם לב שהיום אני ליברל גדול?

חמי דורון: כן, שמתי לב, אפילו התפלאתי.

גאלב מג'אדלה: שמת לב?

גאלב מג'אדלה: אז בבקשה אל תנצל את זה.

גאלב מג'אדלה: הייתי ליברל לכבוד הרשות לעסקים קטנים.

רוחמה אברהם-בלילא: חשבתי שזה לכבודי.

חמי דורון: אולי לא נעים להגיד לך.

גאלב מג'אדלה: לכבודך כבר עשינו כמה דברים אבל חמי, כחבר ועדה קבוע, שם לב באופן חד לעניין.

גאלב מג'אדלה: אבל אל תסטו מהנושא, הנושא הוא חשוב, זו בעיה מורכבת.

גאלב מג'אדלה: אנחנו החלפנו עכשיו דעה, אני ורוחמה, אנחנו נדבר עם השר וננסה לראות מה אנחנו עושים בעניין.

גאלב מג'אדלה: בואו לא נקלקל את החגיגה לרשות לעסקים קטנים ונאפשר להם להביא לנו את המסרים שלהם ליום הזה, ואחרי זה נראה איך אנחנו מטפלים בבעיות שלהם וננסה לפתור אותן וכמובן אנחנו ניעזר בך, אשר.

גאלב מג'אדלה: אדוני מנכ"ל הרשות לעסקים קטנים, אתה מוזמן לפתוח בבקשה, ואחר כך נעביר לשלושת החברים שקבעתם שהם ישאו דברים בשם הרשות, בבקשה.

גאלב מג'אדלה: אני מקבל בברכה את יושב ראש הרשות לעסקים קטנים מר שמואל רוזנמן למרות שהוא הגיע אלינו באיחור, אבל לא יכולנו לחכות לו כי רצינו לקדם את הנושא, בבקשה, כבוד המנכ"ל.

עמירם בוקשפן: בישראל קיימים להערכתנו מעל ל-400,000 עסקים, כאשר 97 אחוז מהם בנויים על הקריטריון של עסקים קטנים.

עמירם בוקשפן: זאת אומרת 45 אחוז מהמועסקים במשק הישראלי מועסקים בעסקים קטנים, כך שאנחנו חושבים שאנחנו עמוד השידרה של הכלכלה הישראלית כמו בכל כלכלה מערבית מודרנית.

עמירם בוקשפן: אנחנו כמובן הוקמנו על פי החלטת ממשלה משנת 1993 ואנחנו משרתים את ציבור העסקים הקטנים, כאשר תחומי הפעילות שלנו נרחבים ביותר, החל מהדרכה באמצעות המט"ים, ייעוץ, ליווי, חונכות, עזרה בהשגת אשראי וכו'.

עמירם בוקשפן: אבל בעצם, מאחורי כל זה מסתתר דבר אחד.

עמירם בוקשפן: אנחנו צריכים להיות קשובים לבעיות של המשק.

עמירם בוקשפן: לכן, בשנתיים האחרונות לפחות, כי אני בתפקידי פחות משנתיים, האוייב מס 1 בו נלחמנו היה באבטלה.

עמירם בוקשפן: וכל ניסיוננו היה על מנת שיווצרו מקומות עבודה נוספים, ועסקים קיימים שיש הצדקה כלכלית לקיומם יוכלו להמשיך לשרוד.

עמירם בוקשפן: בנושא הזה יש לנו כמה הישגים, אני לא רוצה פה להיכנס לזה, רק אזכיר שהודות לנו נוצרו בשנת 2004 15,000 מקומות עבודה.

גאלב מג'אדלה: חדשים?

עמירם בוקשפן: חדשים בהחלט.

עמירם בוקשפן: הבעיה המרכזית של העסקים הקטנים בישראל מעבר לבעיות של רישוי היא מיומנויות ניהול.

עמירם בוקשפן: עסק לא יכול להחזיק מעמד אם הבעלים לא יודעים לנהל אותו.

עמירם בוקשפן: בישראל יש לבעלי עסקים בדרך כלל ידע רחב מאוד בתחום שלהם ובעיסוק שלהם אבל אין להם מספיק ידע בנושא של ניהול, ואנחנו את זה מנסים להקנות בעיקר באמצעות המט"ים שהנציגים שלהם יושבים פה.

עמירם בוקשפן: אני רוצה רק לציין דבר אחד, שהרשויות המקומיות מתבקשת על ידינו לעיתים קרובות לעזור למט"ים כי תמיד הוכחנו לכל רשות מקומית שהמט"י המקומי תרם לרשות הרבה יותר מאשר הרשות נתנה למט"י.

עמירם בוקשפן: למרות זאת אנשי מט"י נתקלים די הרבה בקיר אטום מצד הרשיויות המקומיות.

עמירם בוקשפן: קיר אטום של חוסר רצון, חוסר נכונות לעזור למט"י המקומי שהוא גורם מאוד חשוב בחיי העסקים הקטנים באותו מקום.

עמירם בוקשפן: הכוונה כמובן למט"י האזורי ואני גם מניח שחברי ממט"י ירחיבו את הדיבור על כך.

עמירם בוקשפן: אני גם לא מקבל את הטיעון שתמיד כשאנחנו באים לראש מועצה או לראש רשות מקומית הוא טוען אין לי כסף.

עמירם בוקשפן: אני חושב שהכל שאלה של סולם עדיפות, אם ישימו אותנו במקום הנכון בסולם העדיפות ימצאו את המקורות לכך.

עמירם בוקשפן: אני יכול גם לציין שיש מספר רשויות מקומיות שאכן הבינו את העניין, השתתפו בצורה רצינית והן רק מרוויחות מכך.

פיני קבלו: אבל למה שהתמ"ת לא יממן, למה הרשויות צריכות לממן את הנושא של תעסוקה?

עמירם בוקשפן: הרשות המקומית לא עוזרת רק לתעסוקה, היא עוזרת לעסקים הקטנים באותו מקום, הם גורם שמשלם ארנונה לעירייה - - -

פיני קבלו: שהתמ"ת יממן את זה, למה אנחנו צריכים לממן את זה?

פיני קבלו: למה הרשות צריכה לממן את זה?

פיני קבלו: אם יש לכם רעיון, תביאו תקציב, אנחנו גם נעזור.

עמירם בוקשפן: אני רוצה רק להבהיר שאנחנו בהחלט הולכים על הנושא של מה שנאמר פה על חינוך ליזמות.

עמירם בוקשפן: אנחנו מתחילים לטפל בנושא בטיפול בילדי בתי ספר וכו'.

עמירם בוקשפן: אני לא רוצה לגזול את הזמן מחברי, אני רק רוצה לומר שחוק חובת המכרזים שצויין פה, אכן אנחנו עכשיו בדיונים עם משרד התמ"ת בנושא החוק הזה או בנושא שזה יעבור כסעיף כחלק מחוק העסקים הקטנים.

עמירם בוקשפן: בהחלט יש בנושא הזה נכונות בתמ"ת, אני מקווה שהיא גם תבוא לידי ביטוי בחקיקה.

עמירם בוקשפן: תודה ואני מבקש שחברי יקבלו את רשות הדיבור.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה, מר אבנר ורד, מנהל אגף קרנות מימון ברשות לעסקים קטנים, בבקשה.

אבנר ורד: אני אתמקד בדברי בנושא של ייצור בעלי העסקים ברשות המקומית, ושני חברי יתמקדו בנושא של הבעיות שמנהלי המט"ים נתקלים בהן בשטח.

אבנר ורד: סך הכל עמוד השידרה של פעילות הרשות זה המט"י ויש להם בהחלט מה להציע.

אבנר ורד: ההצעה שאני הגשתי לפני כן, מצנע, אתה ציינת ציניות בשטח מסביב, אבל בוא נאמר כך.

אבנר ורד: כל אלה שפועלים לאור החזון בבניית דרך משיגים.

אבנר ורד: לפני 4 שנים בנושא של קרנות מימון, לא רק שהיו ציניים כלפינו, כיתתנו רגלנו בין הבנקים והציניות חגגה.

אבנר ורד: היום, 4 שנים אחרי כן, אנחנו במצב שנתנו 320 מיליון שקלים ל-1100 עסקים, אנחנו עובדים כמו שדים כל שבוע, יש סיכוי שהרשות תוך חודש וחצי תצא עם מסלול מימון חדש של עד 60 אלף.

אבנר ורד: ברוח הדברים האלה שמתי את ההצעה הזאת על השולחן מתוך נקודת מוצא שיש פה מצב אבסורדי.

אבנר ורד: מה המצב האבסורדי?

אבנר ורד: עובדים אלפי בעלי עסקים בתוך הרשויות, משלמים הון עתק, רק בעיריית ת"א משלמים בעלי העסקים לעירייה מעל מיליארד שקל כשהתושבים אינם מגיעים ל- 500 מיליון, אבל למרות כל זאת אין להם ייצוג בתוך המערכת.

גאלב מג'אדלה: מיליארד שקל משלמים העסקים הקטנים או עסקים בכלל?

אבנר ורד: רוב העסקים, לא כולל הבנקים.

אבנר ורד: כולל הבנקים זה מיליארד ו- 200 מיליון, ושוב למרות העובדות האלה אין להם ייצוג בתוך המערכת.

אבנר ורד: ואתה יודע יפה מאוד שכשאין ייצוג לא סופרים אותם.

אבנר ורד: ואנחנו פה אחרי תהליך רב שנים שבכל הפרמטרים לא סופרים אותנו.

אבנר ורד: כשפיני קבלו אומר שהתמ"ת ייתן כסף, אבנר ורד בא ואומר שבעיריית תל אביב יתנו 2 אחוז ממה שהם מקבלים מהעסקים לפעילויות של ביטוח, הן רחובות, הן ייזום, הן סיוע, ואין בעיה בכלל.

אבנר ורד: אנחנו באותה עיריית תל אביב צריכים לרדת על ארבע ולהתחנן שיתנו 500,000 שקל להפעלת מט"י.

אבנר ורד: אז איפה הפרופורציות?

אבנר ורד: וזה נובע מהנקודה הבסיסית, זכות אדם בסיסית לקבל את האפשרות לבחור ולהיבחר.

אבנר ורד: פסק ברק בבג"ץ שדה יעקב, שלא ייתכן שישנו מצב שאנשים גרים במקום, משלמים מיסים ואין להם את הזכות לבחור ולהיבחר.

אבנר ורד: ואני בא ואומר באותו מוטו, לא יכול להיות שבעל עסק שמתחיל ב-6 בבוקר וגומר ב-8 בלילה או ב-12 בלילה, זאת אומרת שאת רוב ימותיו הוא מבלה במקום - - -

גאלב מג'אדלה: מוטי אומר שבעל העסק הקטן שמגיע מרעננה לתל אביב, רק חנייה עולה לו 45 שקל ביום וזה עוד לפני שפתח את העסק.

אבנר ורד: וזה כי לא סופרים אותו.

עמרם מצנע: 45 שקל זה סימן שהוא לא שילם כנראה את החנייה כמו שצריך.

עמרם מצנע: הוא עבד רק חצי יום, כי ליום שלם בתל אביב זה כפול.

אבנר ורד: עלו הצעות שונות בנושא הזה.

אבנר ורד: ההצעה שמוגשת כאן היא לאחר מחשבה רבה על מנת לא לפגוע בעיקרון שאדם יצביע בשתי רשויות כי זה בלתי אפשרי, וטועה חבר הכנסת דורון שאמר שזה בלתי אפשרי, ישנו תקדים לכך במדינה ישראל.

אבנר ורד: מי שמכיר את חוק הרשויות המקומיות, יודע שבמועצות מקומיות יש ועדה חקלאית לפי החוק ויש לה תקנון, ויש לה נהלים, ועוד יותר מזה - -

גאלב מג'אדלה: למרות שהחקלאות בירידה גדולה.

פיני קבלו: ועדה חקלאית, אני לא מכיר דבר כזה.

עמרם מצנע: אבנר, אזוריות, מקומית זה גם חיפה זה רשות מקומית.

אבנר ורד: במועצות אזוריות בתקנון ישנה שורה אחת שאומרת שתהיה ועדה חקלאית.

אבנר ורד: במועצות המקומיות שכיננו את הנושא, היה ברור שהחקלאים זקוקים לעזרה וסיוע מבחינה מרחבית, הן מבחינת מיקוד, הן מבחינת פרמטרים נוספים, ולכן קבעו ועדה חקלאית בחוק, שיש לה נהלים ותקנונים ויש לזה 3 עמודים, ואיך בוחרים והתקציב.

אבנר ורד: ושם עוד מופיע ש-50 אחוז - - -

גאלב מג'אדלה: מר ורד, אנחנו היום לא נקיים דיון בחקיקה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו קיבלנו מכם מסר שאתם רוצים לעגן את נושא הרשות לעסקים קטנים בחקיקה.

אבנר ורד: תן לי רק לסיים ואני אשאיר לחברי מקום לדבר.

אבנר ורד: ולכן, הפניה והקריאה שלנו לאפשר לרשות, תוך תקופת מה, להגיש הצעה מפורטת בנושא של לאפשר לבעלי עסקים לבחור ולהיבחר בתוך הרשות המקומית שבה הם פועלים.

פיני קבלו: ואיפה הם יגורו?

גאלב מג'אדלה: פיני סליחה, אין לך רשות לדבר.

גאלב מג'אדלה: עכשיו מתנהגים כמו בוועדת הפנים.

גאלב מג'אדלה: נגמרה החגיגה.

גאלב מג'אדלה: אני נפגשתי לפני 3 חודשים עם לה"ב.

גאלב מג'אדלה: יושב כאן מוטי שפירא מנכ"ל לה"ב, הצעתי להם להקים צוות משפטנים שיבואו אלינו לוועדת הפנים בהצעות חקיקה, איך אנחנו מעגנים את הנושא בחקיקה לא רק בנושא אלא בכלל, גם לגבי הארנונות, איך אנחנו מסייעים להם לקדם את הנושא.

גאלב מג'אדלה: נפגשתי אחר כך איתם שוב כאן

גאלב מג'אדלה: אצלי בפורום יותר מצומצם.

גאלב מג'אדלה: אני עכשיו מעביר אליכם את הכדור פעם נוספת.

גאלב מג'אדלה: אנחנו עוסקים בחקיקה, אנחנו לא יוזמים חקיקה לכל מיני גופים שחושבים שצריך לעגן את הנושאים שלהם בחקיקה.

גאלב מג'אדלה: תקימו צוות משפטנים ביחד, תבואו, תחשבו, תדברו עם השלטון המקומי, תתייעצו, תצמצמו את הפערים ואת הויכוחים עד למינימום ותבואו אלינו ואנחנו נקדם חקיקה.

אבנר ורד: בשמחה רבה, אני לוקח את הכפפה.

גאלב מג'אדלה: פיני קבלו בבקשה.

פיני קבלו: קודם כל יש לי הערכה רבה למט"י וכשהייתי ראש המועצה האזורית הייתי חבר במט"י, הבעיה היא שהם באים בלי כסף ואנחנו היינו צריכים לגייס מקורות כספיים של חצי מיליון שקל בשנה מהדודים שלנו בקליבלנד, על מנת לקיים את המט"י, הוא יודע שיש הצלחה בבית שאן בנושא הזה ולכן, יש ועדות בהן ראשי הרשויות פועלים בהם ולכן צריך להשאיר את זה ברמה הזאת.

פיני קבלו: אולי אקדים ואומר, ראינו באמת שכל הנושא הזה, במיוחד במקומות הקטנים, העסקים הקטנים לא יוצרים זעזועים והרבה יותר מחזיקים מעמד מאשר תעשיות, ואני עברתי הרבה מאוד כ-30 שנה, וראיתי שאפילו המפעל האחרון שהוקם לפני כ-4 שנים, מפעל שהמדינה השקיעה בו קרוב ל-200 מיליון שקל, התחייב כיום לעמוד ב-1200 עובדים והיום הוא עומד על סף סגירה במצב מאוד קשה.

פיני קבלו: ולכן, העסקים הקטנים שמטפחים את הצימרים וכו' הם טובים מאוד.

פיני קבלו: לכן יש ראשי רשויות שנותנים את דעתם בעניין הזה.

פיני קבלו: אני ראיתי בזה צורך, אפילו סגני היה אחד האנשים שליווה את העניין וטיפח את העניין, ולכן, כל ראש רשות עם הבעיות שלה איפה היא מתמקדת, ואי אפשר לבוא ולומר שהרשויות אינן נותנות את דעתן כי הנושא העיקרי במקומות הקטנים בעיקר, הבעייתיים, הוא הנושא של תעסוקה.

פיני קבלו: אתה יכול, ביישובים כמו שלנו, לבנות את המדרכות הכי יפות ולתת להם את הגנים היפים ביותר אבל אם אין להם תעסוקה, ראש עיר יודע שהוא לא יקבל בסופו של דבר את הקולות, ולכן הנושא הזה הוא מאוד משמעותי וחלק גדול מחברי נותנים עליו את דעתם.

פיני קבלו: מכאן ועד שנקים ועדה נוספת מכל הוועדות, אני רוצה לומר שהיום יש כבר כ-14 ועדות חובה ברשויות המקומיות.

פיני קבלו: יש חובה אחת לחודש לכנס אותן.

פיני קבלו: אני רוצה שנבהיר כאן, כולנו יודעים שחברי מועצות העיר אינם מתוגמלים עבור עבודתם.

פיני קבלו: כל דירקטוריון או כל מקום שאנשים משתתפים בו הם זוכים בתגמול.

פיני קבלו: אנשים ברשויות המקומיות באים לישיבות, ולכן להקים עוד ועדה הוא דבר שבאמת יישאר על הנייר, ואנחנו מכירים הרבה מאוד ועדות חובה שאינן פועלות, ומבקר המדינה, שנה אחרי שנה, כותב דוחות על העניין הזה, כי חברי מועצות העיר הם אנשים מתנדבים, הם אנשים שיושבים בעסקים ושותפים, לכן בעניין הזה אנחנו מתנגדים.

פיני קבלו: יש תחומים שהעסקים הקטנים זוכים, אם זה בארנונה במקומות מסויימים, בנושא שהתגלגל אלינו בנושא של רישוי עסקים.

פיני קבלו: אנחנו רוצים לרשום את העסקים ויש לנו עירייה ויש אנשים שעוסקים בזה, הבעיה היא שיש טופס טיולים כמו בצבא שאתה שולח את איש העסקים להחתים, בעניין הזה זה נתקע באיזשהו מקום ואותו עסק מוכן לקבל ולשלם את הקנס של ה-700 שקל של הדוח החודשי או השבועי ולממן אותו ולהמשיך להישאר באותו סטטוס שאין לו רישיון.

פיני קבלו: אז בעניין הזה אנחנו כשלטון מקומי מתנגדים לכל ועדה נוספת.

פיני קבלו: בשנה האחרונה נוספו כאן מספר ועדות שאני חושב שבחלקן הגדול תשארנה על הנייר כי קשה מאוד להפעיל חברי מועצות עיר שיבואו לפעילות מוניציפלית.

אבנר ורד: אבל חברי הועדה יהיו בעלי העסקים, לא חברי מועצת העיר.

פיני קבלו: בנושא הפוליטי, מי שרוצה להשפיע בדרך הפוליטית, כמו שהירוקים החליטו להשפיע ביישובים רבים ונכנסו למערכת הפוליטית והקימו, לא מפריע לאנשי העסקים באותו מקום להשתלב במישור הפוליטי ולצמוח.

פיני קבלו: מפה ועד שאתה רוצה לקבוע איזשהו שיריון כקביעה פוליטית של שתי הצבעות בשני מקומות או כל דבר אחר - - -

אבנר ורד: 30 אלף בעלי עסקים בתל אביב אין להם זכות בחירה.

פיני קבלו: אז שיכנסו פנימה ויפעלו.

גאלב מג'אדלה: פיני, אנחנו מכירים את הבעיה.

גאלב מג'אדלה: ראשי הערים מפחדים מאנשי העסקים הקטנים, אנחנו יודעים את זה.

גאלב מג'אדלה: בבקשה נציגי הרשות לעסקים קטנים, מט"י המשולש, ג'מאל בבקשה.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, שם המשחק הוא כסף וחברי כולם יודעים, אנחנו סובלים ממצוקה כספית שהמדינה, הממשלה, האוצר, התמ"ת לא מעמידים תקציב מתאים לרשות העסקים הקטנים במדינת ישראל, מט"י.

גאלב מג'אדלה: אני מתחבר לדברים של פיני קבלו, הוא היה ראש העיר בית שאן ששיתף פעולה, ובא ראש עיר שאינו משתף פעולה.

גאלב מג'אדלה: הכסף שיבוא, אנחנו לא מחייבים אתכם, אנחנו רוצים להוביל מהלך ותוכנית שישוריין בהצעת חוק שבבסיס התקציב, שהיא תהיה שותפה ומודעת להם למט"ים האזוריים, פר נפש, שקל פר נפש זה 6 מיליון פלוס מינוס לכל המט"ים בארץ שמניינם קרוב ל-30, והשקל פר נפש הזה יכול ליצור מצב שאתה מטפל באוכלוסייה הזאת בצורה טובה, חכמה וביד רמה, כאשר אתה יכול ליצור מקומות תעסוקה ועסקים חדשים.

גאלב מג'אדלה: אם הצלחנו בשנים האחרונות ליצור 15,000 מקומות עבודה ולפתוח 4000 עסקים אז בשישה מיליון שקלים אנחנו יכולים ליצור להערכתי עוד 6000 מקומות עבודה שזה יכול לחסוך למדינה שמשלמת למובטלים הרבה כסף, זה יכול דווקא להכניס לקופת המדינה כל חודש 6 מיליון שקלים ולא 6 מיליון שקלים שאנחנו לוקחים מהמדינה לשנה, ואנחנו משוחררים מחסדי אותו ראש רשות או אותם שותפים אלה ואחרים.

גאלב מג'אדלה: מלבד זאת שאפשר גם לחזק את התקציב של הרשות לעסקים קטנים שתהיה שותפה לנו בהרבה פרוייקטים ביחד עם הרשות המקומית במקום עם האחרים.

גאלב מג'אדלה: לפיני יש את קליבלנד ולחיפה יש את בוסטון, ולחברי בגליל המערבי יש עוד משהו, ובלב הגליל יש עוד משהו, כולם יש להם קהילות יהודיות בחו"ל שמסייעות להם, ולמט"ים ביישובים הערבים, ואין כמעט מט"ים ביישובים הערבים, אין להם את הקהילות היהודיות האלה, אין להם את הסוכנות היהודית, אין להם את משרד העלייה והקליטה ואין גופים רבים אחרים וקרנות שתומכות בציבור היהודי.

גאלב מג'אדלה: אז ראשית אנחנו רוצים שיצבעו גם את הכסף של היישובים הערבים, הן בתוך הרשות לעסקים קטנים והן על ידי הקצאת משאבים באופן ברור מתוך התקציב של המדינה שיזרום הכסף הזה למט"ים בכלל.

גאלב מג'אדלה: רק בשביל לסבר את האוזן, תקציב משרד התשתיות ביפן דומה לתקציב הרשות לעסקים קטנים באותה מדינה, כך שכדאי לראות איזה חשיבות ואיזה סדר עדיפויות נותנים בעולם המערבי ובעולם המתועש כמו שזה קיים ביפן.

גאלב מג'אדלה: בישראל לעומת זאת, מדברים איתך על 8 מיליון, 10 מיליון, היה 20 מורידים אותו ל-15, מצמצמים, מקצצים, כל אחד עושה כאוות נפשו בכל מקום אשר הוא נמצא.

גאלב מג'אדלה: בין אם זה באוצר, בין אם זה בתמ"ת.

גאלב מג'אדלה: התקציב של הרשות לעסקים קטנים שהוא בסביבות ה-17 ומשהו מיליון שקלים לשנה גם הוא אינו מגיע ומוקפא כבר חצי שנה.

גאלב מג'אדלה: מזה חצי שנה קיבלה הרשות בסך הכל 2.5 מיליון שקלים ואנחנו תקועים וחצי משותקים בסוגייה הזאת.

גאלב מג'אדלה: ואני מאוד מבקש, אנחנו נתגבש בצורה יפה, טובה וחכמה ונגיש גם ליו"ר ועדת הפנים ולשאר החברים שישתפו איתו פעולה ונקדם את התוכנית הזאת שלא נהיה תלויים בחסדיהם של אחרים מכיוון שאנחנו המט"ים בשטח, אנחנו הזרוע הפועלת, הדינמית, הדומיננטית שעושה את העבודה הנאמנה בסיוע הרשות לעסקים קטנים.

גאלב מג'אדלה: את זה אנחנו רוצים לקדם.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: נאפשר לחבר השלישי, הנרי ביטון מט"י גליל מערבי, ואחריו נציג התעשיינים, בבקשה.

הנרי ביטון: אני רוצה ברשותכם להמשיך את הכיוון שג'מאל התחיל וזה עניין המימון של המט"ים.

הנרי ביטון: המט"ים הם למעשה היחידות בשטח שנותנות את השירות, את כל מיגוון השירותים לעסקים הקטנים והבינוניים והם מנהלים את הכתובת המקומית, ולפעמים הם אפילו הגורם המקשר בין הרשות המקומית לבין העסק הקטן ולפעמים גם ההיפך.

הנרי ביטון: ראשי רשויות באים לשרת איזור שיש בו לפעמים 8 רשויות מקומיות ואזוריות, כשראשי רשויות רוצים לקדם פרוייקטים הם פונים גם למט"י או פונים כדי לקדם אנשים כאלה ואחרים כפיתרון תעסוקתי.

הנרי ביטון: הבעיה המרכזית היא שלהערכתי במרבית הרשויות המקומיות אין תמיכה במט"י.

הנרי ביטון: אני יכול להעיד לפחות על עצמי באופן ברור ונחרץ, מ- 8 רשויות מקומיות אני מקבל חצי אחוז מתקציב הפעולה שלי, 15 אלף שקל שמגיע מהמועצה האזורית הקטנה ביותר באזור, המועצה האזורית מעלה יוסף, ועל כך תבורך.

הנרי ביטון: צריך להבין, ואני מקווה שחברי הכנסת יבינו את זה, הרשות לעסקים קטנים היא הגוף המרכזי שתומך במט"י אבל עם כל התמיכה הזאת, התמיכה שלהם מהווה בין 25 אחוז ל-30 אחוז מתקציב הפעילות של כל מט"י.

עמרם מצנע: תאמר בבקשה בכמה מילים, מה התקציב שלך ומאיפה באות ההכנסות?

הנרי ביטון: התקציב הוא בסדר גודל של 3 מיליון שקלים, אני מהמט"ים הגדולים ביותר שקיימים.

הנרי ביטון: התקציבים באים מהרשות לעסקים קטנים - - -

עמרם מצנע: כשאתה אומר 3 מיליון, כמה?

עמרם מצנע: איך זה מתחלק?

הנרי ביטון: מהרשות לעסקים קטנים זה מתחלק לשני חלקים.

הנרי ביטון: יש תקציב השתתפות בפעילות הכללית שאינו קשור לפעילות והוא בסדר גודל של 270 אלף שקלים - - -

עמרם מצנע: זה מול ה-3 מיליון?

הנרי ביטון: כן.

הנרי ביטון: ובנוסף לזה עוד כמיליון שקלים שזה מפרוייקטים שונים.

עמרם מצנע: רגע, זה מיליון ורבע, איפה עוד מיליון ושלושה רבעים?

הנרי ביטון: משרד הקליטה מממן כ-300 אלף שקל, תמיכה ישירה פר ראש לעולים.

הנרי ביטון: משרד הקליטה לא נותן את כולם הוא פשוט נותן ראשים.

הנרי ביטון: אנחנו למעשה נותנים שירות כקבלני משנה למשרד הקליטה.

הנרי ביטון: בנוסף לכך חלק גדול מהתקציב הוא בגבייה.

הנרי ביטון: גבייה על פעילות הדרכה, סדנאות והשתתפות במימון שהיזמים משלמים.

הנרי ביטון: בצר לנו אנחנו לפעמים נאלצים קצת גם להעלות מחירים.

הנרי ביטון: אני חושב שחשוב שאנחנו נגבה, ופה בהערת סוגריים - - -

עמרם מצנע: לפי מה שאני מבין 50 אחוז בא מגבייה?

הנרי ביטון: קצת פחות, זה בסביבות 35 אחוז.

הנרי ביטון: ויש לי תמיכה מפרוייקט שותפות 2000 גם של כ-250, 300 אלף שקלים, שזה בפרוייקטים מיועדים.

הנרי ביטון: אני נחשב למט"י גדול ובמרכאות חזק, אבל יש רבים מחברי שנאלצים להסתדר עם תקציבים של פחות ממיליון שקלים בשנה, תקציב הפעלה כולל מנהל, כולל תשתית, כולל ייעוץ וכו'.

הנרי ביטון: אנחנו נאלצים כמנהלים, חלק גדול מהזמן שלנו או חלק חשוב לגייס מקורות, ולפעמים זה טוב כי גם אנחנו צריכים לדעת לנהל את המערכת שאנחנו מופקדים עליה, במיוחד כשאנחנו יועצים לעסקים איך לעשות את זה.

הנרי ביטון: ובמאמר מוסגר, ביחס לארצות הברית אנחנו קצת יותר טובים, למרות שאנחנו נתקלים בהם בארצות הברית, ה SBA הרשות לעסקים קטנים מממנת 100 אחוז מתקציבי המט"י, המודל הרי הועתק בצורה כזו או אחרת מארצות הברית, הרשות בארה"ב ממנים 100 אחוז, המנהל מקבל משכורת מהרשות, כל המשכורות של העובדים, כל ההוצאות, והם לא גובים כמעט, אין גבייה שם.

הנרי ביטון: מה שזה גרם הוא שזה הפך להיות מנהל של במרכאות כפולות, מעין לשכת סעד לעסקים - - -

עמרם מצנע: ג'ובים.

הנרי ביטון: כן, בארה"ב זה מעין לשכת סעד למסכנים, הרבה היספנים, הרבה שחורים מגיעים לשם, אנשים שמעריכים את עצמם כיזמים פחות באים.

הנרי ביטון: אצלנו לעומת זאת באים גם יזמי היי טק, כי ישנה גם גבייה מהלקוחות ואני חושב שחשוב שהלקוח ישלם כי ככה הוא מעריך את רמת השירות.

הנרי ביטון: הרשויות המקומיות, אנחנו נגררים לוועדת תמיכות.

הנרי ביטון: אתם בוודאי יודעים את מצב תקציב הרשויות המקומיות, ובחלק מהרשויות בגלל מצב כספי קשה, בהנחייה או בפקודה של משרד הפנים בוטלו התמיכות.

הנרי ביטון: ובתמיכות אנחנו נאלצים לעמוד, ואנחנו לא גופים שיש להם אלקטורט פוליטי או סנגורים פוליטיים, ואז אנחנו נמצאים בפני שוקת שבורה והרשויות המקומיות לא משתתפות.

הנרי ביטון: צריך לקחת בחשבון שהתרומה של העסקים הקטנים לרשויות המקומיות, עסקים שמוקמים משלמים ארנונה ואגרות שונות לעירייה.

הנרי ביטון: יתרה מזאת חלק גדול מהעסקים שאנחנו מקימים זה למובטלים ולחד הוריות וכאלה שנכנסים למעגל ובסופו של דבר אנחנו חוסכים הנחות לרשות המקומית שיש למובטלים וגם אותם עסקים קטנים שקמים ועובדיהם, קונים שירותים מהרשות המקומית, משלמים בשביל שירותי החינוך, בשביל שירותי התרבות והפנאי, המתנ"סים וכו'.

הנרי ביטון: אני חושב שלסיכום הייתי מעדיף לראות שתקציב המט"י מהרשויות המקומיות יבוא ממשרד הפנים, לא מדובר על תקציב גדול, זה סדר גודל של 12 מיליון שקלים, שיועברו באמצעות המפע"ם או גוף אחר של של משרד הפנים ואז גם משרד הפנים יהיה לו נציגות בהנהלות השונות של המט"ים, ולא להטיל את העומס הזה על הרשויות המקומיות שחלקן הגדול מתחבט בקשיי קיום, ולי קשה מאוד לבוא ולומר לראש עיר, אדוני, אני עוד לא שילמתי משכורות לעובדים, תניח לי.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: נציג התעשיינים בבקשה.

דיויד מיולגאי: בוקר טוב, אני בהחלט מצטרף לדברים רבים שנאמרו כאן.

דיויד מיולגאי: אני רוצה להתייחס לשלוש נקודות, בקצרה.

דיויד מיולגאי: קודם כל בהיבט של ההסתכלות של הרשות המקומית על התעשייה הקטנה, התעשייה הבינונית, לא עוד כעל פרה חולבת אלא כפרה מניקה.

דיויד מיולגאי: התעשיות תורמות לרשויות המקומיות, בין אם בתעסוקה, בין אם זה בתשלומי ארנונה ואנחנו זקוקים לסיוע, לכל סיוע שלא יהיה.

דיויד מיולגאי: אם חברת הכנסת אברהם דיברה על 70 אחוז מהעסקים שפועלים ללא רישיון, הזכירה כאן, אני לא חושב ש-70 אחוז מהעם הם פושעים וחוטאים.

דיויד מיולגאי: אני חושב שהסבך של הבירוקרטיה שנדרש להשיג רישוי עסקי, זה מה שעוצר ומונע ומהווה מכשול מקיום עסקים עם רישיון.

דיויד מיולגאי: כאן אני חושב שיכול להיות סיוע לרשות המקומית לדחוף את הנושא של הרישוי העסקי, מתוך ראייה של לעזור ולא מתוך ראייה של להכשיל.

דיויד מיולגאי: בהרבה מקומות זה מתוך ראייה של להכשיל.

דיויד מיולגאי: לא שאני חס וחלילה מזלזל בשום דרישה לא של איגוד כיבוי אש ולא של איכות הסביבה.

דיויד מיולגאי: מה שכן הייתי מבקש זה הסיוע של הרשות המקומית, ואפילו לתת רישיון זמני עם לוחות זמנים כדי להתגבר על כל הקשיים.

דיויד מיולגאי: נקודה נוספת היא להקים איזשהו גוף במסגרת הרשות המקומית שהמטרה שלו הוא לעזור לתעשיות הקטנות.

דיויד מיולגאי: כתוב כאן על הדלת של הוועדה ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

דיויד מיולגאי: בעבר הייתה קרן מענקים של המשרד לאיכות הסביבה לעזור בסיוע בהשקעות שתכליתן לצמצם את מפגעי איכות הסביבה.

דיויד מיולגאי: הקרן הזאת בוטלה.

דיויד מיולגאי: החזרת הקרן הזאת יכולה לשפר את איכות הסביבה של כולנו, וסך הכל הלחץ על החזרת קרן כזאת צריך לצאת גם מהחדר הזה.

גאלב מג'אדלה: תודה, אחרונת הדוברים ד"ר מירי לרנר.

גאלב מג'אדלה: אני רק רוצה לומר לך אדון דיויד מיולגאי, נציג התעשיינים, שבתחילת הדיון הצענו לחברים מלה"ב, למוטי ולרשות לעסקים קטנים, להקים צוות ולבוא אלינו עם הצעות כדי לקדם חקיקה, כן מוטי שפירא, מנכ"ל לה"ב, רצית להוסיף משהו?

מוטי שפירא: אני רוצה להגיד רק מילה אחת היות והדיון אליו הוזמנו הוא הנושא של יחס הרשויות המקומיות אז אני שמח מאוד על המט"ים אבל זה לא הנושא היחידי, אני כמובן בעד שהמט"ים יתפתחו ואני שמח שד"ר מירי לרנר הגיעה גם כן, אולי היא תיכף תגיד לכם כמה דברים מעניינים.

מוטי שפירא: ראשית אני רוצה להגיד שיושב ראש ועדת הפנים, שהוא לא הרבה זמן בתפקיד, הספיק כבר גם להיות בפגישות אצלנו וגם איתנו וגם בשלטון המקומי, אני חושב שהעסק הזה מעניין אותו וטווחי הזמן פה להשגה של מטרות הם לא גדולים.

מוטי שפירא: תראו, יש בעיה בסיסית לפי דעתי בשלטון המקומי, וד"ר לרנר תדבר מייד, איך הוא מצטייר בפיתוח שלה ובסיוע ליזמות, יש בעיות עם המט"ים אבל יש גם בעיות יסוד רציניות מאוד.

מוטי שפירא: אני חושב שביחס, בהתנהגות בהחייאת מרכזי הערים, באיזון שבין מרכזים גדולים עירוניים לבין עסקים קטנים, יש הרבה מאוד בעיות.

מוטי שפירא: אני חושב שבדיון הזה לא נוכל לסכם את הכל, לא נפתור את כל הבעיות.

מוטי שפירא: אני חושב שיושב ראש ועדת הפנים אמר גם שהוא רוצה להתמקד גם בנושא של רישוי עסקים וגם בנושא של סוגיות משפטיות שניתן.

מוטי שפירא: הוא גם ביקש להחיות את הנושא, ויש כאן כמה שעסקו בזה, של החייאת מרכזי הערים, שהוא נושא מאוד חשוב, אם נתקדם עם הדברים האלו, תאמינו לי נצליח ללכת קדימה.

גאלב מג'אדלה: אחרונת הדוברים, ד"ר מירי לרנר.

מירי לרנר: קודם כל שלום לכולם.

מירי לרנר: אני לא שמעתי את הדיון, אני מצטערת כי רק הגעתי כרגע כמו שראיתם, רק היום נודע לי עליו.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לומר שנודע לה הבוקר בשמונה ועשרה והיא ביוזמתה, לפי בקשתי, לקחה מונית והגיעה באופן מיוחד לדיון.

גאלב מג'אדלה: בבקשה.

מירי לרנר: נכון, כי הדיון מאוד חשוב לי.

מירי לרנר: אני רוצה לספר לכם שמ-1999 ישראל חברה במחקר בין לאומי שנקרא, GEM, מדד יזמות בין לאומי, שחברות בו היום 37 מדינות.

מירי לרנר: אנחנו חברים במחקר הזה, כל שנה מחדש, אני באוניברסיטת ת"א ובמכללה האקדמית של תל אביב יפו.

מירי לרנר: המחקר ב-2004 מומן על ידי הרשות לעסקים קטנים.

מירי לרנר: יושב כאן עמירם בוקשפן ושמואל רוזנמן, ואנחנו חושבים שזה מאוד חשוב שישראל תמשיך ותהיה במחקר הזה גם ב-2005.

מירי לרנר: כלומר חלק מהמשימה שלי כשטסתי לכאן, היה להבטיח שנהיה במחקר הזה גם ב-2005, זה מאוד חשוב.

מירי לרנר: מה שאנחנו יודעים מתוך המחקר זה איפה ישראל נמצאת בנושא של עסקים קטנים ובינוניים מול המדינות בעולם.

מירי לרנר: בהיי טק, ואני רוצה להגיד את זה חריף, בהיי טק ישראל נמצאת מאוד גבוה כאשר למשל נשאלו מומחים, בכל המדינות, כולל בישראל, אם יש תמיכה פיננסית בעסקים של היי טק בעולם, ישראל נמצאה במקום מצויין גבוה, אחרי ארצות הברית וקנדה.

מירי לרנר: לעומת זאת, רבותי הנכבדים, כאשר אני מסתכלת מה הציונים שישראל קיבלה על מדיניות ממשלתית כלפי עסקים קטנים ובינוניים, במקום 22 בעולם מתוך 34 מדינות.

מירי לרנר: זה מקום גרוע.

מירי לרנר: תוכניות ממשלתיות אנחנו במקום 19.

מירי לרנר: השכלה יסודית ותיכונית מבחינת תמיכה ביזמות – 20.

מירי לרנר: חסמי כניסה – 21 מתוך 34.

מירי לרנר: תשתיות 18 קצת יותר טוב.

מירי לרנר: אתה דיברת על השלטון המקומי אז לכבודך אני אוסיף, זה פריטים גרועים.

מירי לרנר: השאלה הייתה, האם במדינה שלך התמיכה בפירמות חדשות וצומחות זוכה לעדיפות גבוהה במדיניות בדרג הממשלתי?

מירי לרנר: ישראל במקום 25.

מירי לרנר: המדינות שבמקום הטוב ביותר בעולם הן פינלנד, סינגפור, דרום אפריקה, רבותי.

מירי לרנר: במקום 27 בשלטון המקומי, בדרג הממשלתי במקום 25.

מירי לרנר: מה אנחנו לומדים מזה?

מירי לרנר: אנחנו לומדים מזה שבישראל, בהשוואה למדינות אחרות בעולם, במדינות של ה- OECD מדינות אירופה, מדינות ארצות הברית, קנדה, מדינות אוסטרליה, ניו זילנד, עסקים קטנים ובינוניים, ואני רואה את זה מדי שנה, לא זוכים לתמיכה הנחוצה מצד הגופים הציבוריים.

מירי לרנר: זאת אומרת, אפשר לומר שעסקים קטנים מספקים מקורות צמיחה, אני יכולה לתת לכם נתונים על כך אבל לצערי, ואני רואה את זה שנה אחרי שנה, יש בעיה שעסקים קטנים אין להם תמיכה.

מירי לרנר: אני חושבת שזה מאוד תומך במה ששמעתי מהדברים שלך.

מירי לרנר: אם אתם רוצים לדעת לגבי איפה ישראל מבחינת שיעור בעלי העסקים החדשים שנפתחים כל שנה, אז יש פה את הדו"ח הבין לאומי של GEM, אולי אשאיר לראש הוועדה את הדו"ח הזה, הדו"ח הזה נמצא באתר בין לאומי באינטרנט שכל אחד יכול להיכנס אליו ומה שאני יכולה להגיד לכם הוא שגם כן, יש ירידה בתחושה שעסקים קטנים זה מקור חשוב באג'נדה הישראלית.

מירי לרנר: כאשר אנחנו בוחנים בתוך ישראל מגמות של יהודים ערבים בנפרד, גברים ונשים בנפרד, אולי גם זה מעניין, אתם רוצים שאכנס מעט לזה?

מירי לרנר: אז מה שאנחנו רואים בשנים האחרונות למשל, בשנה האחרונה כאשר אנחנו משווים ל-2002 בתוך ישראל, שיעור היזמות בקרב נשים עלה ב 52 אחוז, כלומר נשים הן פוטנציאל ומבחינתנו זה נתון מאוד מעניין.

מירי לרנר: בנוסף, כאשר אנחנו מסתכלים בתוך האוכלוסייה של הערבים בנפרד אז אנחנו רואים שאחוז ההקמה של עסקים קטנים חדשים הוא 10 אחוז, לעומת בקרב היהודים שהוא 6 אחוז.

מירי לרנר: זה נתון שפעם ראשונה נמצא השנה, אנחנו לא יודעים עדיין אם זה יהיה סיסטמטי אם גם נבדוק את זה בעוד שנה ושנתיים.

מירי לרנר: אני חושבת שזה מאוד חשוב שישראל תמשיך ותהיה בתוך המחקר של GEM.

מירי לרנר: GEM זה המדד יזמות בין לאומי.

מירי לרנר: אני פונה מכאן בקריאה נרגשת לעשות את המאמץ הכספי שיאפשר לנו לשלוח את הכסף ללונדון ביזנס סקול, זו האוניברסיטה של לונדון שם יושב הגוף הבין לאומי ושאוכל ביחד עם האסיסטנטים שלי להמשיך ולעשות את זה גם בשנה זו.

מירי לרנר: אשמח לענות על שאלות בנושא יזמות אם אתם מעוניינים.

עמירם בוקשפן: את לא היית בכל הדיון, את לא שמעת שכולנו דיברנו.

אשר גרנר: אני מייצג את משרד הפנים.

אשר גרנר: השבוע אנחנו חותמים חוזה עם חברה חיצונית שבוחנת את הנושא של ריבוי עסקים ללא רישיון, חברה מאוד רצינית שתעשה מחקר לתקופה קצובה כמובן, אשמח לקבל את כרטיס הביקור שלך כדי שנוכל ליצור איתך קשר ולהיעזר בידע שלך.

מירי לרנר: מה שאני רוצה להגיד על המחקר הזה שלך שנשמע לי מאוד מעניין זה שהוא נעשה במדינה אחת לפי המתודולוגיה שנעשית פה.

מירי לרנר: מה שבמחקר הזה מדהים ב- GEM הוא שזה אותו שאלון מתורגם ל-30 שפות, נעשה בהודו, בסין, בדרום אמריקה, בישראל, ברוסיה, ביפן, בסינגפור, בארצות הברית, כלומר זה אותו מחקר מדויק וכולנו עובדים בתיאום, ואז יש לך ישר השוואות לכל העולם.

גאלב מג'אדלה: עמירם, משפט אחרון.

עמירם בוקשפן: רציתי לומר לסיום שאם אין קמח אין תורה.

עמירם בוקשפן: התקציב שהרשות לעסקים קטנים, שעדיין לא אושר סופית לשנת 2005 על ידי משרד התמ"ת, התקציב הוא 17.8 מיליון שקל.

עמירם בוקשפן: הרשות קיבלה עד עכשיו 2.5 מיליון שקל.

גאלב מג'אדלה: איזו ירידה הייתה ביחס לשנה שעברה?

עמירם בוקשפן: 15 אחוז ירידה אבל גם זה עוד לא אושר.

מוטי שפירא: טוב, יש עוד זמן יש עוד 5 חודשים.

גאלב מג'אדלה: עוד לא אושר?

עמירם בוקשפן: לא אושר אבל תקציב הרשות בגובה 17, 18 מיליון שקל עוד לא אושר, כל כמה ימים אני מקבל בקשה לעוד נתונים ועוד נתונים וקיבלנו עד עכשיו 2.5 מיליון בלבד.

גאלב מג'אדלה: כמה קיבלתם?

עמירם בוקשפן: שתיים וחצי מיליון בלבד בחצי שנה.

עמירם בוקשפן: שילשום הציעו לי עוד שתיים וחצי, אמרתי שזה לא ייתכן שהדבר יעבוד בצורה כזאת.

גאלב מג'אדלה: סיכומים ברשותכם.

גאלב מג'אדלה: נתחיל קודם כל בבית אחר כך נצא לשכנים בחוץ.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מבקשים כוועדת הפנים ואיכות הסביבה לאפשר לנציגנו ב GEM להיות השנה במחקר ולא להיעלם ולא להיעדר מהמחקר של 2005.

גאלב מג'אדלה: לא יעלה על הדעת שאנחנו לא נהיה השנה במחקר של GEM 2005.

גאלב מג'אדלה: דבר נוסף לגבי העסקים ביישוב הערבי.

גאלב מג'אדלה: אל תבחנו אותי כי אני לא רוצה לעמוד במבחן.

גאלב מג'אדלה: באופן כללי אתם בירידה בעניין.

גאלב מג'אדלה: דווקא איפה שיש עלייה, 10 אחוז היוזמים בסקטור הערבי לעסקים קטנים, כאשר ביישוב היהודי 7 אחוז.

גאלב מג'אדלה: זה מחקר של GEM לא של הרשות הפלסטינית.

גאלב מג'אדלה: ואני איתכם אלך לקרב הזה בשני הדברים האלה בכל מקום שתירצו, בלי סנטימנטים כי זה דבר עקרוני.

גאלב מג'אדלה: האבטלה ביישוב הערבי יכולה לרדת ויצירת מקומות עבודה ברמה מקומית יכולה לעלות בזכות הרשות לעסקים קטנים שהיא לדעתי אחד הגופים החשובים במדינה בעניין הזה, זו האמת.

גאלב מג'אדלה: דבר שלישי, אנחנו נקדם כל חקיקה שאתם תביאו ותזכרו שאנחנו ב-4 לאוגוסט יוצאים לפגרה של חודשיים, כדי להבטיח את מעמדה והתפתחותה של הרשות לעסקים קטנים.

גאלב מג'אדלה: והדבר הרביעי, אנחנו היום נוציא מכתב לשר התמ"ת אהוד אולמרט, ונתבע ממנו שיאושר התקציב לעסקים קטנים ולא תהיה בו ירידה וגם יוזרם כסף ולא יעלה על הדעת שבאמצע השנה זרמו 2.5 מיליון שקל מתוך ה-17 ומשהו.

גאלב מג'אדלה: ואם צריך שאילתא בעניין או הצעות לסדר אנחנו נעשה את זה, אבל אני בדרך כלל אוהב לבוא בידיים נקיות.

גאלב מג'אדלה: היות והשר אולמרט הוא נחמד מאוד, אני רוצה שגם יהיה נחמד מאוד באישור ובהעברה.

גאלב מג'אדלה: ולא יכול להיות שהתמ"ת יתקע את העסקים הקטנים וייבש אותם.

גאלב מג'אדלה: כי אם אני רואה מ-17 ומשהו מיליון מעבירים 2.5 מיליון, זה ייבוש.

גאלב מג'אדלה: ייבוש אמנם לא במתכוון אבל המסקנה היא ייבוש.

אבנר ורד: הייבוש הוא באוצר.

גאלב מג'אדלה: זה המלחמה בין זה שבעד התנתקות לבין זה שנגד התנתקות, זו לא מלחמה שלנו.

גאלב מג'אדלה: יצטרך שר התמ"ת את סיועה של ועדת הפנים?

גאלב מג'אדלה: אנחנו נעמוד לרשותו והוא יודע איך אנחנו יודעים להילחם.

גאלב מג'אדלה: אנחנו בזה רוצים לסכם את הדיון, קודם כל אנחנו רוצים להודות לרשות לעסקים קטנים על כל הצוות שלה, שעמלו ימים כלילות כדי להגיע ליום הזה, אני רוצה להודות לצוות הוועדה שעשה יחד איתכם כדי להצליח היום להביא את המסרים ואת דברכם, לכנסת ישראל ולוועדת הפנים, אני מודה לכולם ולד"ר מירי לרנר במיוחד שעשתה מאמץ מיוחד לבוא היום, תודה רבה לכולם.