ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 450, 2005-06-20 12:45

גאלב מג'אדלה: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

גאלב מג'אדלה: לאחר ששמענו גורמים לא מעטים, חברי כנסת נוספים ואני סברנו שזה נושא שראוי וחשוב שנקיים עליו דיון.

גאלב מג'אדלה: לדעתנו, זו הצעת חוק שאנחנו זקוקים לה.

גאלב מג'אדלה: אתם ודאי יודעים שהממשלה תומכת בגרסה הנוכחית.

גאלב מג'אדלה: על אף מורכבות הנושא, אני מאמין שנצליח לקדם את הצעת החוק הזו, ונביא לכנסת ישראל הצעת חוק טובה וראויה לטובת אזרחי ישראל.

מיכאל נודלמן: החוק הונח על שולחן הכנסת בשנת 2000.

מיכאל נודלמן: הגרסה שלי דיברה על תשלום על כל צמיג, ומשרד האוצר היה נגד זה.

מיכאל נודלמן: המשרד לאיכות הסביבה ומשרד האוצר עזרו לי המון כדי להגיע לגרסה הנוכחית.

מיכאל נודלמן: אנחנו עכשיו מדברים על גרסה, שהיא בהסכמת שני הגורמים הכי חשובים.

מיכאל נודלמן: אני שמח, שהאוצר בעד.

מיכאל נודלמן: משנת 2000 ועד שנת 2003 ניסיתי להעביר את הגרסה שלי, אבל השר היה נגד.

מיכאל נודלמן: המטרה שלי, היא לנקות את השטח ממיליוני צמיגים.

מיכאל נודלמן: הצמיגים האלה יכולים להביא עכברים, יתושים ומחלות ושריפות.

מיכאל נודלמן: זה חומר גלם טוב.

מיכאל נודלמן: אם עושים מחזור, אפשר לקבל כל מיני חומרי גלם.

מיכאל נודלמן: הבעיה היא, מי יהיה אחראי לסילוק ומחזור.

מיכאל נודלמן: לפי החוק, מי שמזהם צריך לשלם או לאסוף את זה.

מיכאל נודלמן: בגרסה הקודמת דיברנו על מחיר מסוים על כל צמיג, כל שהיבואנים והיצרנים צריכים יהיו לשלם כסף לקרן.

מיכאל נודלמן: משרד האוצר היה נגד קרנות כאלה, ואנחנו לא יכולנו להעביר את החוק.

מיכאל נודלמן: עכשיו נאמר בחוק כי היבואנים והיצרנים צריכים לדאוג לסילוק ומחזור.

מיכאל נודלמן: מצוינים גם אחוזים שאותם הם צריכים בכל שנה למחזר ולסלק.

גאלב מג'אדלה: נציג האוצר, אני מחזיק בידי מכתב של משרד האוצר, מינהל הכנסות המדינה, שחתום על ידי עו"ד גדיש.

גאלב מג'אדלה: היא אומרת: אנחנו מתנגדים להצעת החוק הנ"ל.

גאלב מג'אדלה: יכול להיות שמישהו בלילה הגיע להסכמה עם חה"כ נודלמן, ובבוקר קם מישהו אחר וכתב את זה.

גאלב מג'אדלה: המכתב הזה הוא מ-20 ביוני 2005.

ערן פולק: הצעת החוק המעודכנת, לא מתייחסת בכלל להכנסות המדינה.

עידו בן יצחק: להערכתי, זה מכתב שמתייחס לנוסח הקודם.

גאלב מג'אדלה: אני מצטער שכבודה ראתה לנכון לכתוב את המכתב אבל לא להופיע בפני הוועדה.

גאלב מג'אדלה: תסביר לכבודה, שאם היא רוצה שנתייחס למכתבה, מן הראוי שהיא תשתתף בדיון ולא לשלוח אותך לקרב.

ערן פולק: אנחנו לא נמצאים באותו אגף.

ערן פולק: אני אעביר לה את מה שהעברת.

עסאם מח'ול: השאלה היא, אם אתם תחת אותו שר, כי חבר הכנסת נודלמן אומר כי כן יש הסכמה של משרד האוצר.

מיכאל נודלמן: לא רק חה"כ נודלמן.

מיכאל נודלמן: יש פה נציגים של המשרד לאיכות הסביבה שעבדו איתם.

גאלב מג'אדלה: אני מציע לך לא להתרגש.

מיכאל נודלמן: אני לא מתרגש.

מיכאל נודלמן: אני נמצא פה 9 שנים, ואני יודע שיש אחת לא יודעת מה עושה היד השנייה.

גאלב מג'אדלה: לא פעם היינו אני והאוצר בצדדים הפוכים.

גאלב מג'אדלה: כאן נמצא נציג האוצר, שאנחנו נמצאים איתו במערכת יחסים סבירה.

גאלב מג'אדלה: ערן, אני מבקש ממך, כי אחרי הדיון תעביר לכבודה שאנחנו לא נוהגים לדון במכתבים עם מי שחתום עליהם לא נמצא.

ערן פולק: אני רוצה לומר, כי הגרסה האחרונה של הצעת החוק היא גרסה שתואמה איתנו.

מיכאל נודלמן: הצעת החוק מדברת על איסור הטמנה וקנס בגין אי עמידה ביעדים, מי אחראי ואיך הוא אחראי.

מיכאל נודלמן: יש אחראי של המשרד לאיכות הסביבה, שצריך לבדוק אם עומדים בתנאי החוק או לא.

מיכאל נודלמן: החוק גם מתייחס לפנצ'ריות.

מיכאל נודלמן: יש תנאים לפיהם הם צריכים לפעול ולהעביר את הצמיגים למפעלים.

מיכאל נודלמן: בהצעת החוק הזו, יש דברים שהם לא כל כך טובים לאלה שאחראים למעשים האלה.

מיכאל נודלמן: מדובר על אחריות פלילית.

מיכאל נודלמן: אני חושב, שהחוק ראוי לשם שמירה על איכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: אני ראיתי שמנית כמה סיבות שהביאו אותך להצעת החוק הזו.

גאלב מג'אדלה: ישנו יתוש קטלני שעשוי להסתובב באזורים כאלה.

גאלב מג'אדלה: הבת שלי עשתה עבודה על היתוש הזה שנמצא בתוך הצמיגים, ודבריך הם בהחלט נכונים.

גאלב מג'אדלה: זה יתוש שצריך להיזהר ממנו.

מיכאל נודלמן: הנזקים הם גדולים.

מיכאל נודלמן: אני מדבר גם על הפאן הכלכלי.

מיכאל נודלמן: זה חומר גלם חדש, וזה יכול ליצור מקומות עבודה חדשים.

מיכאל נודלמן: זה מה שמדינה מתוקנת צריכה לעשות, ולא לדבר 7 שנים על אותו דבר שוב ושוב.

גאלב מג'אדלה: יש כאן גורמים שונים הקשורים לנושא, ואנחנו נשמע כאן את כולם.

ואסל טאהא: אני רציתי לומר לחה"כ נודלמן, תודה רבה.

ואסל טאהא: זהו חוק טוב וראוי.

ואסל טאהא: מדינה מתוקנת חייבת לחוקק חוק כזה.

ואסל טאהא: אנחנו רואים כי במדינות מתקדמות עניין הצמיגים הפך להיות מפגע גדול.

ואסל טאהא: יש סיפור על ישראלי חכם ששכר 30 דונם בארצות הברית, לפני חקיקת החוק, והתחיל להתקשר עם כל הארגונים ולאחסן צמיגים.

ואסל טאהא: הוא אסף רבבות של צמיגים, וקיבל על כל צמיג 3 דולר.

ואסל טאהא: בתום השנה הוא לקח את הכסף, ברח והשאיר את הר הצמיגים במקומו.

ואסל טאהא: לכן, היום בכל המדינות המתפתחות מחייבים גריסה, הופכים את הצמיגים לחומר גלם ומשתמשים בזה לבניית כבישים ודרכים ולכל מיני שימושים אחרים.

ואסל טאהא: כראש עיר לשעבר, אני יכול לומר לכם כי בעיית הצמיגים היא בעיה רצינית.

ואסל טאהא: מדברים על זיהום ברמת חובב, שזה זיהום אזורי.

ואסל טאהא: הצמיגים הם מפגע שקיים בכל בית, בכל שכונה, בכל מקום ובכל עיר.

ואסל טאהא: יש צורך בחקיקה בנושא הזה.

ואסל טאהא: אני תומך בחקיקה, אבל אני רציתי להוסיף עוד סעיף.

ואסל טאהא: הסעיף יאמר, שהמפעלים שיוקמו לגריסה, יהיו מאושרים.

ואסל טאהא: כך אנחנו נעודד אנשים שיקבלו את המשימה הזו על עצמם.

מיכאל נודלמן: צריך לעשות זאת, כי מחזור של צמיגים הוא לא כל כך כלכלי.

חמי דורון: אני עצמי הנחתי גם כן הצעת חוק בנושא, מאחר והנושא של המחזור הוא בעייתי.

גאלב מג'אדלה: איפה נמצאת הצעת החוק שלך?

חמי דורון: נדמה לי, שהיא הורדה על ידי הממשלה.

חמי דורון: היו קשיים עם הקואליציה.

חמי דורון: הצעת החוק הזו, היא הצעה נכונה.

חמי דורון: מחזור הוא דבר שהוא מחויב המציאות.

חמי דורון: למרות שהחוק היום קובע שצריך לאסוף את הצמיגים לשמור אותם ולהטמין אותם, בכל ואדי אתה מוצא היום צמיגים.

חמי דורון: לא מזמן אנחנו ערכנו סיור בצפון, ולא היה כמעט ואדי שלא מצאנו בו צמיגים זרוקים.

חמי דורון: אנשים זורקים את הצמיגים בכל מיני מקומות, וזה מביא לפגיעה בקרקע ובאיכות הסביבה.

חמי דורון: את הדברים האלה צריך למנוע.

חמי דורון: השאלה הגדולה היא, השאלה הכלכלית.

חמי דורון: אמר חה"כ נודלמן נכון, כי יש בעיה כלכלית.

חמי דורון: מחזור הצמיגים הוא לא רווחי, לנוכח כמות הצמיגים הקיימת בישראל.

חמי דורון: אני לא מבין, את הגישה של האוצר שאומר שהוא מסכים להצעת חוק שבה כל העלויות יוטלו על מישהו אחר, והוא עצמו מנער עצמו מאחריות.

חמי דורון: בגרסה הראשונה של הצעת החוק הזו, חה"כ נודלמן דיבר על הקמה של קרן.

חמי דורון: אני חושב, שיש בזה הרבה היגיון, לפחות כל זמן שהמחזור איננו כלכלי.

מיכאל נודלמן: זה אולי לא כלכלי למי שעושה את זה, אבל למדינה זה כלכלי.

חמי דורון: אני חושב, שצריך למצוא את הדרך שבה כן תוקם קרן.

חמי דורון: מישהו שוחח איתי בעניין הזה וטען שמפעל המחזור שלו יכול להיות כלכלי.

חמי דורון: אני אמרתי לו, שהוא יאסוף את הצמיגים המשומשים ואף אחד לא ישלם לו.

חמי דורון: מפעלים כאלה קיימים בארצות הברית ובקנדה.

חמי דורון: ברגע שאין לנו כאלה מפעלים בארץ, על מי אנחנו נטיל את הנטל.

חמי דורון: הרי ברור לכולם שהיבואנים יתחמקו מהנטל הזה.

חמי דורון: הם ימצאו את כל השיטות איך להיפטר מזה.

חמי דורון: לכן, ההצעה של קרן היא כן תוכל לאכוף את חוק המחזור בצורה הנכונה ביותר.

חמי דורון: ברגע שהכסף קיים, היבואן והיצרן לא יוכלו להתחמק מהאחריות שלהם.

חמי דורון: אם ייקחו תוספת של שקל על כל צמיג, שילך לקרן ייעודית צבועה, ומשרד האוצר מתנגד כי הוא לא אוהב כסף צבוע, נוכל לאכוף על היצרנים והיבואנים את זה.

חמי דורון: זה יהיה גם כדאי להם.

חמי דורון: הם לא יוכלו לומר שהם מפסידים כסף.

חמי דורון: בסופו של דבר הציבור ישלם את הכל.

גאלב מג'אדלה: אנחנו רוצים לשמוע את היבואנים והיצרנים.

עופר בראון: יש יצרן אחד שנקרא אליאנס.

עופר בראון: מתוך 100% צמיגים בישראל 75% מיובאים מדי שנה.

עופר בראון: חלק מיובאים על גבי כלי הרכב, והשאר מיובאים כצמיגים, בין אם על ידי גורמים פרטיים ובין עם על ידי המדינה או קורפרטיבים לרכב.

עופר בראון: אנחנו באליאנס מייצרים כ-25% מתצרוכת הצמיגים בארץ.

עופר בראון: זו לא ההזדמנות הראשונה שבה אנחנו מופיעים בפני הוועדה הזו בנושא של הצעות חוק בנושא.

עופר בראון: הופענו בדיון הקודם, שבה נדונה ההצעה של המשרד לאיכות הסביבה, הצעה דומה לזו שמונחת היום על שולחן הוועדה.

עופר בראון: הבעיה העיקרית היא, שהליך המחזור של צמיגים הוא איננו כלכלי.

עופר בראון: אילו הליך מחזור הצמיגים היה בעל אטרקציה כלכלית, חלק גדול מהבעיות היו נפתרות.

עופר בראון: כאשר אנחנו מדברים על הליך של מחזור, אנחנו מדברים בעיקר על גריסה של צמיגים והפרדה של מתכת, יריעות ניילון, בד וגומי.

עופר בראון: אנחנו מדברים על גריסה כזו לחומר גרנולוטי או לאבקה.

עופר בראון: השימוש בגומי הם לא מעטים.

עופר בראון: אפשר לרבד בזה אתרים של גני ילדים, משטחים נגד החלקה וכו'.

עופר בראון: הבעיה היא, שהעלות של הבאת הצמיג לחומר גרוס היא עלות מאוד יקרה.

עופר בראון: ההליך הזה בכל העולם כולו ממומן בדרכים שונות, על פי רוב בדרך של היטל או אגרה.

מיכאל נודלמן: מי צריך לשלם?

מיכאל נודלמן: אתם צריכים לשלם.

עופר בראון: ההצעה הקודמת של חה"כ נודלמן כללה שני אלמנטים חשובים, שקשה להתקדם בלעדיהם.

עופר בראון: האלמנט האחד, הוא ריכוז של הפעולה של כל הענף במסגרת קרן.

עופר בראון: צריך שיהיה מישהו שיפקח על גביית הכסף, חלוקתו והקצאת תפקידים ומטלות ופיתוח של הנושא.

עופר בראון: האלמנט השני, הוא עידוד כספי של הליך המחזור.

עופר בראון: העידוד צריך להיות בשתי דרכים.

עופר בראון: האחת היא הטלה של היטל.

עופר בראון: אנחנו כיצרנים מודיעים שאנחנו מוכנים לשלם היטל, בלבד שהוא יחול על כל הגורמים שמכניסים את הצמיגים לענף.

גאלב מג'אדלה: גם על היבואנים.

עופר בראון: גם על היבואנים- המתחרים שלנו מבחינה כלכלית.

גאלב מג'אדלה: מהו ההיקף של הצמיגים שיוצאים מכלל שימוש?

עופר בראון: קשה לדעת בדיוק.

עופר בראון: מרכז המחקר של הכנסת מדבר על כ-2,000,000 בשנה.

גאלב מג'אדלה: האם זה לא מספיק כלכלי?

עופר בראון: הבעיה היא לא הכמות.

עופר בראון: הבעיה היא, מי מוכן לשלם על החומר הגרוס.

עופר בראון: אין ביקוש לחומר הגרוס.

עופר בראון: לכן, מצד אחד להכניס כסף להליך באמצעות היטל, ומן הצד השני צריך ליצור ביקוש לחומר הגרוס.

עופר בראון: איך יוצרים ביקוש?

עופר בראון: על ידי זה שהמדינה מעודדת את זה בדרך של מפעל מאושר, העדפת תוצרת הארץ, כפי שמופיע בחוק חובת מכרזים.

עופר בראון: אם יכניסו קונספט כזה למסגרת החוק של חה"כ נודלמן, זה יעשה את כל ההבדל.

עופר בראון: אם תחליט הוועדה שהיא רוצה לתקן את הצעת החוק, ולכלול בה אלמנט שמחייב את הממשלה במכרזיה לגרום לכך שתהיה העדפה מתקנת להצעות שיכללו חומר גרוס, כל התמונה הכלכלית תשתנה.

עופר בראון: אז יוצר ביקוש לחומר הגרוס וכל התהליך יכול לרוץ.

עופר בראון: בהעדר תמריץ כלכלי, אנשים לא יעשו את זה.

ואסל טאהא: לפני כמה שנים חשבתי להקים מפעל כזה, אבל הייתי צריך לבדוק מי ישתמש בחומר.

ואסל טאהא: פניתי למע"צ ולמשרד לאיכות הסביבה על מנת שיתנו לי התחייבות כזו, אבל אף אחד לא הסכים להתחייב.

עופר בראון: זו בדיוק הבעיה.

עופר בראון: אם יוצרים ביקוש, העניין נראה אחרת.

עופר בראון: אני יודע שקיימת הצעת חוק נוספת, שכוללת את שני האלמנטים שהזכרתי, הצעה שהונחה על ידי חה"כ שטרן ולאה נס.

עופר בראון: יכול להיות שאפשר למצוא דרך לשלב בין שתי ההצעות.

עופר בראון: נעשתה עבודת הכנה על ידי מרכז המחקר של הכנסת בשנת 2003, ובעבודה הזו היו 7 המלצות.

עופר בראון: ההמלצות האלה דיברו על עידוד להקמה של תאגידים שיעסקו במחזור שאריות צמיגים וגומי.

עופר בראון: אכיפה של איסוף הצמיגים על פי חוק רישוי עסקים, שהרי גם היום לפי חוק רישוי עסקים יש חובה על הצמיגיות לפנות את הצמיגים שלהם.

עופר בראון: זה קיים, אבל צריך לאכוף את זה.

עופר בראון: הנקודה השלישית היתה, סיוע כספי ייעודי להקמת מערך איסוף וטיפול בצמיגים, כאשר מקור המימון יכול להתבסס על היטל מס מבני, פיקדון או מימון ממשלתי.

עופר בראון: הטלת מס מיוחד על הטמנת צמיגים, שיבטא את העלויות השונות, לרבות עלויות חיצוניות הכרוכות בהטמנת הצמיג, השייכים לכדאיות המחזור.

עופר בראון: קידום חקיקה להגדת יעילות האיסוף והטיפול בצמיגים המשומשים.

עופר בראון: נדמה לי, שההמלצות האלה לא מצאו כולן את פתרונן בהצעת החוק שנמצאת לפני הוועדה.

עופר בראון: הצעת החוק של חה"כ שטרן ונס, כן כוללת כל זה.

מיכאל נודלמן: לוביסטית שלהם באה אלי ולחצה עלי שאני אזרז את זה.

מיכאל נודלמן: אני אמרתי שאני לא יכול, ולכן הם עשו זאת.

מיכאל נודלמן: ככה לוביסטים עושים עבודה עם חבר כנסת.

עופר בראון: זה לא אומר שההצעה של חה"כ יורי שטרן פחות טובה.

עופר בראון: אנחנו כיצרנים מעודדים חקיקה בתחום, שתביא פתרון לבעיה של הצמיגים.

עופר בראון: אני מצהיר, שאנחנו מוכנים להיות אלה שיממנו את הליך המחזור, בתנאי שהדבר יחול על כל העוסקים בענף.

עופר בראון: היינו רוצים לראות מחזור.

עופר בראון: הצעת החוק של חה"כ הנודלמן כוללת את המילה מחזור, כמעט אך ורק בכותרתה.

עופר בראון: יש חובת מחזור, אבל אין פתרון למחזור.

עופר בראון: נכון להיום, אין בארץ אף מפעל למחזור צמיגים, וצריך למצוא את הדרך לעידוד הדבר הזה.

בני שטרום: בלשכת המסחר יש חטיבת צמיגים שמרבית יבואני הצמיגים חברים בו.

בני שטרום: אנחנו מברכים על הצעת החוק.

בני שטרום: חה"כ נודלמן אמר נכון, שהוא בעד הקרן אבל האוצר מתנגד ואי אפשר להילחם בו.

בני שטרום: הטיעון הרשמי של האוצר, הוא שהוא לא רוצה להיות מעורב.

בני שטרום: אנחנו אמרנו שאנחנו לא יכולים לאסוף כספים בכפייה, כי אנחנו מתחרים אחד של השני.

בני שטרום: גם אנחנו אומרים, שאם תהיה אכיפה כוללת אנחנו נשמח להיות שותפים.

בני שטרום: הצעת החוק הזו היא מאוד דומה להצעת החוק של חה"כ שטרן ונס.

בני שטרום: חה"כ נודלמן תמך בהצעה הזו בעבר, והיום משום מה זה אחרת.

בני שטרום: היום, לפי חוק רישוי עסקים, כל צמיגייה חייבת לפנות את הצמיגים.

ואסל טאהא: הבעיה היא, לאן מפנים.

בני שטרום: כרגע יש כמה אתרים שאליהם ניתן לפנות את הצמיגים, והמשרד לאיכות הסביבה אמר שהוא ידאג לעוד אתרים כאלה.

בני שטרום: היום חסר מפעל מחזור.

בני שטרום: צריך להבין, שמפעל מחזור עולה מיליונים.

בני שטרום: אם לא יוקצה כסף לכך, לא יהיה מחזור.

בני שטרום: דיברנו וביקשנו מהאוצר והמשרד לאיכות הסביבה להציע הצעת חוק לפיה מע"צ יאלץ לקנות אחוז מסוים של החומר הגרוס.

בני שטרום: בסופו של דבר הם לא עשו את זה.

בני שטרום: הצעת החוק היא חיובית, אבל צריך למצוא פתרון אמיתי לבעיה שבמרכזה.

בני שטרום: כולם מוכנים לשתף פעולה.

בני שטרום: המכשול היחידי שקיים היום, זה הנושא של איסוף הכספים.

בני שטרום: אנחנו הצענו כמה הצעות אלטרנטיביות.

בני שטרום: היום בכניסה לארץ בשערי מפעל, בודקים צמיגים.

בני שטרום: מכון התקנים של הטכניון ביקש אישור ממשרד התחבורה לעשות זאת.

בני שטרום: אנחנו מציעים, שאנחנו נממן את התהליך הזה.

בני שטרום: אנחנו מוכנים אפילו שתהיה אפילו עמלה למי שיתעסק בקופה הזו.

בני שטרום: אנחנו מוכנים שכל גוף שלטוני או רשות שיאספו את הכסף ויעבירו אותו לאותו תאגיד שידאג למחקר, להקמת מפעלי המחזור ולסבסוד המוצר.

בני שטרום: בהצעת החוק הנוכחית חסרה הנקודה של אותה אגרה או היטל.

בני שטרום: האוצר אומר כי יש המון היטלים, וכי הוא לא רוצה יותר היטלים.

בני שטרום: אנחנו רוצים לשתף פעולה, אם יישמו את התיקונים שהצענו.

גדעון דרורי: אנחנו לא צריכים שתוקם קרן.

גדעון דרורי: אנחנו היינו מעונינים בחוק, שיקבע שמישהו ישלם לנו למחזר.

גדעון דרורי: שישלמו לנו 70 אגורות או שקל לקילו שאנחנו ממחזרים.

גדעון דרורי: לפני שהצמיג נכנס לתוך השוק, לפני שהוא עובר בנמל ויוצא מהמפעל, יכולים לשלם לנו למחזר את הצמיג הזה.

גדעון דרורי: אנחנו בסוף השנה נראה את התפוקה.

גדעון דרורי: אם קיבלנו סכום מסוים, אנחנו צריכים להראות שמחזרנו בהתאם.

גדעון דרורי: אתם צודקים שזה עולה מיליונים, ולכן אנחנו לא סתם ננפיק חשבוניות.

גדעון דרורי: היום אין חובה לאף אחד למחזר, ולכן אף אחד לא יביא אלינו את הצמיגים.

גדעון דרורי: אנחנו עוצרים את ההשקעה, עד אשר נראה שקיים חוק.

גאלב מג'אדלה: נניח שחוק יהיה, אבל לא יהיה מימון.

גדעון דרורי: אם אנחנו אומרים שהיבואנים והיצרנים חייבים למחזר ואני עושה את המחזור, אז אנחנו מגיעים לאיזושהי הבנה.

גדעון דרורי: כוחות השוק פועלים, אני לוקח שקל או שקל וחצי על כל צמיג, והם יכולים להוסיף את זה למחיר.

גדעון דרורי: מה אני צריך את האוצר באמצע?

עסאם מח'ול: למה אתה לא מקבל את זה מהצמיגייה.

גדעון דרורי: אני לא יודע מי הולך להביא לי צמיגים.

גדעון דרורי: אני לא הולך לפתוח מפעל בכמה מיליונים, מבלי לדעת שיש איזושהי חובה חוקית.

ואסל טאהא: זאת לא הבעיה.

ואסל טאהא: הבעיה היא, מי ישתמש בחומר שאתה תגרוס.

עסאם מח'ול: גם אם לי ישלמו על כל הצמיגים, אני אפתח מפעל כזה.

עסאם מח'ול: אתה לא רוצה להסתכן בכלל.

גדעון דרורי: זה כן סיכון, כי אתה צריך אחר כך לעשות משהו עם חומר הגלם.

גדעון דרורי: יש בורסה בעולם על חומרי גלם ממוחזרים.

גדעון דרורי: לפעמים המחיר הוא למעלה ולפעמים המחיר הוא למטה.

גדעון דרורי: יש מה לעשות על החומר הזה.

גדעון דרורי: זה היה נחמד אם היו מכניסים שמחייבת את מע"צ, אבל צריך לזכור שהיום כבישים עם גומי בפנים הם לא בטיחותיים.

גדעון דרורי: ביפן הפסיקו את זה, וגם מע"צ מפסיק עם זה.

בני שטרום: ב-95% ממדינות העולם יש שימוש בזה.

גדעון דרורי: בהולנד שהיא כל כך מתקדמת, שרפו צמיגים.

גדעון דרורי: גילו דברים במרוצת השנים.

ניר קדמי: אנחנו נמצאים כאן בסיטואציה יוצאת דופן ביחס לחומרי מחזור אחרים.

ניר קדמי: אנחנו שומעים כאן שכולם רואים את החשיבות ואת הצורך במחזור צמיגים.

ניר קדמי: הפלוגתא היחידה, היא מתי ישלמו.

ניר קדמי: היבואנים והיצרנים אמרו שהם מוכנים לשלם לקרן, שזה ההיטל.

ניר קדמי: יש לזה גם תג מחיר, בין 5 ל-7 שקלים.

ניר קדמי: הבעיה היא, שאנחנו לא רוצים שבעקבות הקרן הזו תקום חברה ממשלתית עם כל מה שכרוך בזה.

ניר קדמי: אנחנו אמרנו, כי אם הם יהיו יעילים, ההיטל יכול להיות הרבה יותר נמוך.

ניר קדמי: הנושא של אחוזי מחזור עולים במשך 7 שנים בהדרגה.

ניר קדמי: אנחנו היינו בסיטואציה הזו גם לגבי חומרים אחרים.

ניר קדמי: לפני 7-8 שנים, אסרנו הטמנת גזם במגזמות.

ניר קדמי: השנה התחילו לצאת במכרזים, כולל חירייה, שמשלמים עבור גזם.

גאלב מג'אדלה: הם משלמים, כי הם מייצאים את זה לסין.

ניר קדמי: הגזם לא מיוצא לסין.

ניר קדמי: יש לזה גם שימושים בארץ, ברפתות ועוד הרבה שימושים אחרים.

גאלב מג'אדלה: אני הייתי לפני 3 שבועות בחירייה, וראיתי את חבילות הגזם בדרך לסין.

ניר קדמי: זה לא הגזם, זה הפלסטיק.

ניר קדמי: כל תהליך כזה, התחיל עם העיקרון, שהמזהם הוא זה שמשלם.

ניר קדמי: מחר זה יהיה גם לגבי פסולת אלקטרונית, וזה יתחיל כך גם לגבי גומי.

ניר קדמי: זה התהליך.

ניר קדמי: יש לנו כאן הזדמנות, כי כולם מוכנים ורוצים לעשות את זה.

ניר קדמי: השוק יכול לעבוד בצורה מסודרת, כך שחברה או שתיים תאסוף את הדברים האלה.

ניר קדמי: אף אחד מיצרני הבקבוקים או המשקאות הקלים לא אוסף אותם.

ניר קדמי: יש מערך שלם שעובד.

ניר קדמי: אנחנו תומכים בפה מלא במערכת הזו, ואנחנו חושבים שהיא נכונה והיא הוכיחה את עצמה גם לגבי חומרי גלם אחרים.

אוהד אורנשטיין: הבעיה של מפעלי מחזור, היא בעיה לוגיסטית.

אוהד אורנשטיין: כיוון שהפעלים ידעו שישנה הצעת חוק כזו, הם הגישו לנו בשנה האחרונה 5 בקשות.

אוהד אורנשטיין: שתיים מהן הועברו למרכז השקעות.

אוהד אורנשטיין: זה עדיין לא עלה שם לדיון, אבל אלה המלצות חיוביות, כי הן עומדות בדרישות החוק של ייצוא של 25%.

אוהד אורנשטיין: אחת הבעיות של מפעלי מחזור, היא שהם חייבים בייצוא.

אוהד אורנשטיין: אנחנו חשבנו שיש מקום ל-3 מפעלים כאלה.

אוהד אורנשטיין: אחד יקום באזור אופקים, השני באזור שחק, ואנחנו חושבים שיש מקום למפעל שלישי בעפולה, כך שתהיה תפרוסת של המפעלים האלה בכל הארץ.

אוהד אורנשטיין: כושר הייצור הצפוי, הוא של 50,000 טון פסולת בשנה.

אוהד אורנשטיין: זה המצב הקיים היום.

אוהד אורנשטיין: אם יקבלו עידוד מכאן, אני מניח שזה יעזור לנושא.

עסאם מח'ול: אני האזנתי כאן היטב לנציג התעשייה, שמציע שהמדינה תעזור לו לממן את המפעל שלו או להבטיח שהוא יצליח.

עסאם מח'ול: לדעתי, זה לא מה שאנחנו אמורים לעשות וזה לא מה שאנחנו מופקדים עליו.

עסאם מח'ול: הבעיה השנייה, היא הצורה שבה נפטרים היום מהצמיגים.

עסאם מח'ול: זו סכנה לציבור הרחב.

עסאם מח'ול: חובתה של המדינה למצוא דרך להיפטר מהפסולת הזו.

עסאם מח'ול: אם אנחנו נצא מההיגיון הזה, נראה כי האוצר חייב לתת את המענה, בגלל סיבות הקשורות לאיכות הסביבה, בריאות הציבור ועוד כל מיני סיבות שהוזכרו כאן.

עסאם מח'ול: כשזו נקודת המוצא, האוצר צריך לבוא ולומר איך הוא יכול לעמוד בנטל הזה.

עסאם מח'ול: הוא לא יכול לומר כי הוא לא מתערב בגלל המדיניות הליברלית שלו, ומצד שני להתערב כאשר הוא רוצה להוריד מסים, או כשהוא חושב שזה עוזר לצד אחד.

עסאם מח'ול: נקודת המוצא צריכה להיות, החובה לטפל בפסולת הצמיגית הזו והטלה של קנס גדול על מי שלא מטפל נכון בעניין הזה.

עסאם מח'ול: מכאן צריך לחשוב איך פורטים את זה לפרוטות, ואז אתה מגיע למקור שיכול לכסות את ההוצאה הגדולה הזו.

עסאם מח'ול: או שהמדינה תיקח על עצמה לממן זאת, או שהיא תמצא פתרון אחר.

עסאם מח'ול: הכיוון צריך להיות חד משמעי.

עסאם מח'ול: צריך לקחת בחשבון את החובה של המדינה כלפי האזרחים, ורק אחר כך לטפל בבעיות של כל צד.

עסאם מח'ול: הדיבור על קרן וההיטל, הוא בתנאי שזה לא יפגע בצרכן, אלא יהיה חלק מהרווחים של היצרנים והיבואנים.

אייל טולדנו: צה"ל הוא גם צרכן של צמיגים וגם יבואן של צמיגים.

אייל טולדנו: היבוא מתבצע בכלי רכב שצה"ל מייבא, כלי רכב ייעודיים או מבצעיים.

אייל טולדנו: הנושא של ייעודי המחזור, יחולו על צה"ל כיבואן.

אייל טולדנו: הצבא פוסל צמיגים לפי סטנדרטיים יותר נוקשים מטעמי בטיחות, אבל הצמיגים האלה מספיק טובים בשביל להמשיך ולשמש בשוק האזרחי.

אייל טולדנו: לכן, היום הם נמכרים לסוחרי צמיגים.

אייל טולדנו: את זה לא ניתן יהיה לעשות, מאחר וצה"ל לא יכול לאסוף צמיגים חזרה מאותם סוחרים.

אייל טולדנו: השאלה הנשאלת היא, האם ניתן להעביר את האחריות לאותם סוחרי צמיגים.

אייל טולדנו: הנושא של אחסון צמיגים, זו בעיה קשה עוד יותר.

אייל טולדנו: צה"ל מחזיק היום מלאי גדול של צמיגים חדשים ומשומשים.

אייל טולדנו: החובה שקיימת בחוק, להקים שטחי אחסון מקורים או לגרוס את הצמיגים ל-4 חלקים, היא גזירה קשה עבור הצבא, מאחר וחלק גדול מהצמיגים שאנחנו מייבאים אותם הם צמיגים שיש קושי לגרוס אותם, כיוון שהם מכילים חישוקי מתכת והם בגדלים שלא מתאימים למגרסות.

אייל טולדנו: האחסון משמעו גם עלויות בינוי בהיקפים די גדולים.

אייל טולדנו: אנחנו מבקשים לבחון פתרון נוסף, שהוא לא בהכרח חיתוך של הצמיגים.

אייל טולדנו: בשטחים שבהם צה"ל מאחסן את הצמיגים, ניתן להשתמש בריסוס או באמצעים אחרים להדברת המזיקים.

אייל טולדנו: המפגע הוא מפגע של יתושים או מזיקים אחרים, ופחות מפגע של זיהום קרקע.

אייל טולדנו: תקופת ההתארגנות בחוק, היא 6 חודשים בלבד.

אייל טולדנו: תוך 6 חודשים לא נוכל להיערך לבינוי מתאים לשטחי אחסון.

אייל טולדנו: ישנו סעיף המתייחס לפיקוח של המשרד לאיכות הסביבה, הכולל כניסה למקרקעין.

אייל טולדנו: אנחנו מבקשים שתהיה הוראה שכניסה למקרקעין צבאי, תהיה באישור ובהסכמת שר הביטחון או מי שהוא הסמיך לכך, כפי שמופיע בכל יתר החקיקה בתחום איכות הסביבה.

אהוד הלל: אנחנו מתעסקים בנושא של איסוף בשנה האחרונה.

אהוד הלל: אני חושב, שהנושא הזה מבוסס כרגע על רצון טוב של הגורמים בשטח.

אהוד הלל: הם נדרשים על פי חוק, לצורך חידוש רשיון העסק שלהם, להציג אישור.

אהוד הלל: בפועל, הם מקבלים אישור על חלק ממכולה כזו או אחרת עם צמיגים בודדים.

אהוד הלל: במשך שנה שלמה של עבודה, אספנו מאות טונות בודדות.

אהוד הלל: מדברים פה על עשרות אלפי טונות, וזו בדיחה.

גאלב מג'אדלה: איפה זה נמצא?

אהוד הלל: נקודת האיסוף שלנו היא בעפולה.

אהוד הלל: גם המפעלים האחרים שהוזכרו כאן על ידי התמ"ס, קשורים בסופו של דבר לחברה באתרים אחרים שהיא פעילה בהם, באזור דודאים וכו'.

אהוד הלל: אנחנו מנסים להרים את השירות הזה גם באזור המרכז, אבל העסק הזה ללא אכיפה, סופו להיכשל.

אהוד הלל: אנחנו החברה הגדולה בארץ בתחום המחזור.

אהוד הלל: רשויות מקומיות נדרשו למחזר, אבל הן מצפצפות.

אהוד הלל: גם פה יקרה אותו דבר.

אהוד הלל: בלי אכיפה ואותה תמיכה שנדרשת, החוק הזה יישאר בגדר המלצה בלבד.

אהוד הלל: הפנצ'ריות ימצאו את אותן דרכים לעקוף אותו.

אהוד הלל: יש פה הערה שאומרת, שהאכיפה תתבצע מקרב כוח האדם הקיים של המשרד לאיכות הסביבה.

אהוד הלל: ידידי מאיכות הסביבה סובלים מחוסר כוח אדם אדיר, והם לא מסוגלים לאכוף דברים שכבר קיימים בתקנות.

אהוד הלל: לעשות את זה, זה לעשות צחוק מהאנשים האלה.

אהוד הלל: הם לא מסוגלים לכסות מאות ואלפי פנצ'ריות, כמו שהם לא יכולים להתעסק עם אלפי שיפוצניקים שמשליכים פסולת בניין בצדי הדרכים.

אהוד הלל: ללא מסגרת מוגדרת של כוח אכיפה, ללא אמצעים, מטרות ויעדים, הם לא יוכלו לעולם לאכוף את החוק הזה.

אהוד הלל: כך, החוק יישאר בגדר המלצה בלבד.

אהוד הלל: ציין כאן ידידי, כי אפילו לגבי חומרים מסוכנים יש תקנות שלא אוכפים אותם, אז על אחת כמה וכמה שמדברים על צמיגים שניתן להיפטר מהם בקלות בואדיות.

גלעד אוסטרובסקי: אנחנו מברכים על היוזמה לחוק, ושמחים שיש פה הסכמה גורפת בנחיצות בחוק כזה.

גלעד אוסטרובסקי: מן הצד השני, אני חרד שהויכוח פה יגרום להיגררות של החוק.

גלעד אוסטרובסקי: על מנת למחזר חומרים, צריך למלא שני עקרונות.

גלעד אוסטרובסקי: העיקרון האחד, הוא לקבוע מי האחראי.

גלעד אוסטרובסקי: הגישה המקובלת היום מדברת על היבואן או על היצרן, גם בגלל שהוא הראשון בשרשרת של מי שמזהם הוא שמשלם, אבל גם בגלל שיש לו השפעה מרבית על אופי המוצר והרכיבים שיש במוצר.

גלעד אוסטרובסקי: הוא יכול לעשות גם שינויים בהרכב המוצר, לטובת המחזור בקצה הדרך.

גלעד אוסטרובסקי: העיקרון הזה, קיים בחוק.

גלעד אוסטרובסקי: העיקרון השני מדבר על יעדים, והוא גם קיים בחוק.

גלעד אוסטרובסקי: ללא שני העקרונות האלה, אין סיכוי שזה יצליח.

גלעד אוסטרובסקי: באופן כללי, החוק הזה הוא נכון כי הוא ממלא את שני היעדים.

גלעד אוסטרובסקי: כל בעיית האכיפה, יכולה להיפתר בדרך הזו.

גלעד אוסטרובסקי: הגורם האחראי יצטרך לאסוף את הצמיגים, ואם הוא לא יעשה כך הוא ייקנס בקנס גבוה.

גלעד אוסטרובסקי: על ידי המנגנון הזה, מתייתר הצורך באכיפה.

גלעד אוסטרובסקי: כולנו יודעים, שחוק שמושתת על אכיפה בסוף אינו יוצא לפועל.

גלעד אוסטרובסקי: זה לא רק בגלל המציאות הישראלית.

גלעד אוסטרובסקי: אחריות יצרן נותנת את התשובה בכך שהיצרן ידאג להקים מערך מתאים.

גלעד אוסטרובסקי: יהיה ערך כספי לצמיגים, בזה שחלה עליהם חובת איסוף.

גלעד אוסטרובסקי: אותה פנצ'רייה שהיום שולחם את הצמיגים לואדי, מחר תעשה עסקים עם היצרנים.

גלעד אוסטרובסקי: לכן, אני חובת שההצעה שמוצעת כאן נכונה.

גלעד אוסטרובסקי: לא ברור אם ההצעה המדברת על היטל, מדברת גם על יעדים.

גלעד אוסטרובסקי: ללא יעדים, לא מגיעים לתוצאות גבוהות.

גלעד אוסטרובסקי: פה צריך תוצאות מאוד גבוהות.

גלעד אוסטרובסקי: החוק מדבר על 85% תוך 7 שנים שיעברו למחזור.

גלעד אוסטרובסקי: אני חושב שזו גישה טובה.

גלעד אוסטרובסקי: הגענו למקום טוב, בו היצרנים והיבואנים אומרים שהם מכירים בחובתם בהשתתפות במימון.

יהודה רודט: מיותר להגיד, שאנחנו מצטרפים לברכות על הצעת החוק.

יהודה רודט: כל חוק שיכול לעזור בטיפול בזיהום אויר, זו ברכה לכולם.

יהודה רודט: לנו יש בעיה עם הנושא של האיסוף.

יהודה רודט: בהגדרות של יצרן ויבואן, נאמר כי זה לרבות יבואן רכב.

יהודה רודט: ליבואן רכב אין מלאי של צמיגים חדשים או ישנים.

יהודה רודט: ברגע שרכב יוצא מרשות היבואן, הוא קשור עם 4-5 צמיגים, והוא חי עם הצמיגים האלה כל הזמן.

יהודה רודט: החלפת הצמיגים אינה נעשית בשום מתקן הקשור ליבואן, אלא בפנצ'ריות.

יהודה רודט: אין לנו את היכולת לגרוע מהכביש צמיג, כי אין לנו בלאי במקומו.

בני שטרום: גם יבואני הרכב.

בני שטרום: אנחנו מוכרים חדש, ולא לוקחים חדש.

יהודה רודט: יצרני הצמיגים ויבואני הצמיגים אינם מוכרים את הצמיג למשתמש הסופי.

יהודה רודט: יש להם תחנות ביניים בדרך.

יהודה רודט: בתחנות האלה מחליפים צמיג חדש בצמיג ישן.

יהודה רודט: אני לא מחליף צמיג חדש בצמיג ישן.

יהודה רודט: מבחינת האיסוף, יש לנו בעיה שצריך לקחת אותה בחשבון.

מיכאל נודלמן: היבואנים והיצרנים אמרו שהם בעד קרן.

מיכאל נודלמן: מה זו קרן?

מיכאל נודלמן: קרן זה כסף שהם צריכים לשלם.

מיכאל נודלמן: משרד האוצר נגד קרן, אבל בהצעה הנוכחית יש פתרון.

מיכאל נודלמן: אותו כסף שהם צריכים היו לשלם לכסף, הם צריכים לשלם היטל על 5 צמיגים.

מיכאל נודלמן: מהקרן הזו אתם צריכים למלא את החוק.

מיכאל נודלמן: הם אומרים, שאם תהיה קרן במדינה זה בסדר, אבל אם תהיה קרן אצלם זה לא בסדר.

מיכאל נודלמן: אני לא חושב שזה צודק.

מיכאל נודלמן: הם עושים הכל כדי להעביר אחריות למישהו אחר.

מיכאל נודלמן: מי שגורם לזיהום, הוא זה שצריך לעשות את העבודה.

גאלב מג'אדלה: אתה אומר, שמי שמרוויח צריך לשלם.

עסאם מח'ול: השאלה היא, למה אתה צריך לסמוך עליהם.

עסאם מח'ול: למה אתה לא רוצה לפקח על הקרן הזו?

בני שטרום: רשיון הסחר שלנו, מאשר לנו להחזיק אך ורק צמיגים חדשים, לא יותר מבני 10 חודשים.

בני שטרום: אנחנו לא בעלי הפנצ'ריות.

בני שטרום: לגבי הקרן, הכוונה היא שלנו אין את הכוח לאסוף כסף מכל אחד.

בני שטרום: אם לא תהיה קרן שבה כל יבואן או יצרן ישקיע באופן שווה, זה לא ייצא לפועל.

בני שטרום: אתם יודעים שאנשים בישראל לא אוהבים לשלם.

בני שטרום: אם לא יהיה משהו בכפייה, הוא לא ישלם.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מדברים על חקיקה ולא על כפייה.

ערן פולק: אני רוצה להסביר את עניין ההיטל והקרן.

ערן פולק: כולנו פה מסכימים עם מטרות החוק.

ערן פולק: השאלה היא, איך עושים את זה.

ערן פולק: יש שתי דרכים לעשות את זה.

ערן פולק: הדרך האחת, היא לקחת שקל מהיצרנים ומהיבואנים באמצעות מערכת בירוקרטית, להעמיס אותו למדינה, לנהל אותו בקרן, להקים חברה ממשלתית או לתמוך בחברות אחרות.

ערן פולק: מתוך אותו שקל, יחזרו 70 אגורות במקרה הטוב.

ערן פולק: האפשרות השנייה, היא לתת לשוק לשחק את המשחק שלו, כמו שקורה בכל התחומים האחרים.

גאלב מג'אדלה: כל אחד לנפשו.

ערן פולק: יש כללים למשחק.

ערן פולק: יש אחריות ליצרן וליבואנים, יש אכיפה ויש קנסות.

ערן פולק: בתנאים האלה השוק יפעל בעלות הכי נמוכה לצרכנים ובמנגנון הכי יעיל.

גאלב מג'אדלה: איך אתה יכול להבטיח שהיבואנים והיצרנים לא יטילו את זה על האזרח?

ערן פולק: ואם אתה תקבע היטל, זה לא יוטל על האזרח?

ערן פולק: נניח שתקבע היטל של 7 שקלים, היבואנים והיצרנים יטילו את זה על אזרח.

ערן פולק: המחיר הוא אותו מחיר.

ערן פולק: יש מחיר לעלות של מחזור צמיגים, ואותו צריך להטיל על כל השחקנים במערכת הזו.

ניר קדמי: זה נכון שהכוונה היא לא ש-37 פקחים של המשטרה הירוקה ירוצו אחרי התקריות.

ניר קדמי: המנגנון, הוא מנגנון פשוט.

ניר קדמי: יש 17-18 יבואנים.

ניר קדמי: אנחנו יודעים כמה צמיגים הביא בשנה, ובסוף אותה שנה, אחרי 7 שנים, הוא צריך להוכיח שהוא הגיע ל-85%.

ניר קדמי: אנחנו צריכים להעסיק משרד אחד של רואה חשבון, כמו במס הכנסה.

ניר קדמי: אנחנו צריכים שהם יוכיחו שהם שלחו למפעל מחזור מאושר, שמנפיקים אישור לגבי הכמות שהגיעה אליהם.

ניר קדמי: אני לא צריך שום שוטר.

ניר קדמי: אם הם לא יגיעו לאותו יעד שנתי, הם ישלמו את הקנס.

עופר בראון: אני חושב שנכון יהיה לומר, שלא צריך להמציא פה את הגלגל מחדש בנושא של הצמיגים.

עופר בראון: ארצות העולם המערבי, אירופה וארצות הברית, נהנות מחוקים שעוסקים במחזור צמיגים כבר שנים.

עופר בראון: ברוב המדינות אסור כלל להטמין צמיגים.

עופר בראון: בכל המדינות בארצות הברית יש חקיקה מדינתית, וכך גם במרבית מדינות אירופה.

עופר בראון: בכולן תהליך המחזור הצליח, כאשר דובר על סוג כזה או אחר של דמי השתתפות, היטל או תשלום עבור צמיג או משקל של צמיגים.

עופר בראון: המנגנון הזה של חיוב מפיץ הצמיגים, או הלקוח, או מישהו במסלול השיווק של הצמיג, לשלם עבור הצמיג סכום מסוים לגורם שמנווט את הכסף הלאה, הוא מנגנון מקובל בכל העולם.

אוהד אורנשטיין: בהגדרה של יצרן, ראוי להוציא את היצרן למחזור צמיגים, כי אחרת הוא ממחזר את עצמו.

אהוד הלל: השתמשו פה במושג "כוחות השוק".

אהוד הלל: כוחות השוק לא עובדים בתחום הזה.

אהוד הלל: הם לא עובדים בתחום של מחזור אשפה ביתית, הם לא עובדים בתחום של מחזור אשפה תעשייתית, והם גם לא יעבדו כאן.

אהוד הלל: ללא תמיכה ורגולציה, המהלך הזה לא יעבוד.

אהוד הלל: שמחתי לשמוע את דבריו של נציג המשרד לאיכות הסביבה, שאמר שיש להם דרך לאכוף את זה.

אהוד הלל: עדיין ללא תמיכה ורגולציה, זה לא יעבוד.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה, הישיבה נעולה.