ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 449, 2005-06-20 11:30

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: אנחנו שמחים להיענות לבקשתכם ולקיים את הדיון בנושא, יום הפליט הבינלאומי.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: אנחנו חושבים שזה מחובתה של ועדת הפנים לעשות את זה.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: הנושא הוא ראוי וחשוב, ואני בטוח שאחרי הדיון הזה הנושא ייצא נשכר.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: נתחיל את הדיון עם נציגת הארגונים.

ענת בן דור: אני רוצה להודות ליו"ר הוועד ולחברי הכנסת, על שהסכימו לקיים את הדיון הזה.

ענת בן דור: אנחנו מצטרפים בכך למדינות רבות בכל רחבי העולם שמקיימות היום את יום הפליט הבינלאומי.

ענת בן דור: בישראל זו פעם שנייה שהיום הזה מצוין.

ענת בן דור: היום הוא מצוין בכנסת, ולכך יש חשיבות מיוחדת.

ענת בן דור: מדינת ישראל חתומה על האמנה בדבר מעמדם של פליטים, והיא חברה בכך עם עוד 145 מדינות.

ענת בן דור: זו אמנה שנוצרה על רקע המאורעות של השואה באירופה, שמדינות המערב החליטו שלא יהיה עוד מצב שבו אנשים נרדפים בגלל הדת, הגזע או הלאום שלהם, יימלטו ויחפשו עזרה ויתקלו בדלת נעולה.

ענת בן דור: ישראל לקחה על עצמה התחייבות משפטית, מוסרית וחד משמעית לתת מקלט בטוח לאנשים שבורחים אליה.

ענת בן דור: אני שמחה לומר שמשנת 2002 המחויבות הזו התחילה לקרום עור וגידים, בעידודה וביוזמתה של נציבות האו"ם לפליטים, והיום יש לנו התחלה של מערכת קליטת פליטים, המנוהלת על ידי משרד הפנים.

ענת בן דור: כל אדם שנרדף, שיש סכנה לחייו אם הוא יחזור למקום מולדתו, יכול לפנות אל נציבות האו"ם לפליטים בבקשה.

ענת בן דור: הנציבות עורכת מיון ראשוני, ואם הבקשה נמצאת ראויה, האדם יקבל רשיון עבודה בישראל עד שתחליט בעניין ועדה בין משרדית, שבה יושבים נציגים של משרד החוץ, משרד הפנים ומשרד המשפטים.

ענת בן דור: יו"ר הוועדה היא עו"ד עפרה פרידמן.

ענת בן דור: הוועדה נותנת את המלצתה לשר הפנים, ואם האדם נמצא זכאי למעמד פליט בהתאם לאמנה, הוא יקבל תושבות ארעית במדינת ישראל.

ענת בן דור: אלה דברים שאנחנו מברכים עליהם.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: כמה אנשים קיבלו מעמד של תושב ארעי מאז?

ענת בן דור: ההערכה מדברת על 150 אנשים לאורך 20 שנה.

ענת בן דור: בשנה האחרונה מדובר על 56.

ענת בן דור: עשינו דרך ארוכה, והשאלה היא לאן אנחנו הולכים.

ענת בן דור: הדבר הראשון שאני רוצה להצביע עליו, הוא שנוהל קבלת הפליטים הוא היום נוהל לא רשמי של משרד הפנים.

ענת בן דור: הוא אמנם חתום על ידי שר הפנים, הוא לא פורסם מעולם ואנשים שצריכים לדעת את זכויותיהם לא מכירים אותו.

ענת בן דור: הוא גם לא תורגם לשפות אחרות.

ענת בן דור: הוא כתוב באנגלית.

ענת בן דור: כאשר אני מתייחסת לכך אני לא מדברת על מדינות, כמו ארצות הברית וקנדה, ששם הדבר מצוי בחקיקה ראשית מאוד מפורשת.

ענת בן דור: אני רוצה להתייחס למדינות צעירות, כמו סלובניה, סלובקיה, ליטא, לטביה ואסטוניה.

ענת בן דור: כל המדינות האלה מחוקקות היום חוקי פליטים מאוד מפורטים.

ענת בן דור: אני חושבת, שיש עניין לוועדה ולכנסת לשבת ולחשוב ברצינות על חקיקת חוק פליטים ישראלי ברוח אמנת הפליטים.

ענת בן דור: בחוק הזה צריך להיות הנושא של שקיפות.

ענת בן דור: אנשים צריכים לדעת מה הן הזכויות שלהם, איך פונים ומתי פונים.

ענת בן דור: החלטת ועדת הפליטים שקיימת היום, אינה מפורסמת בשום פורום הוועדה הזו היא הפרשנית המוסמכת של הדין הישראלי לקבלת פליטים, ואנחנו לא יודעים מהו אם הוועדה לא תפרסם את זה.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: האם אתם פניתם לוועדה על מנת לבקש זאת?

ענת בן דור: אנחנו פנינו אליהם מעת לעת, ובאמת לאחרונה קיבלנו נתונים מהם.

ענת בן דור: אני מדברת על מדרגה אחת מעבר.

ענת בן דור: אני רוצה לדעת, אם מדינת ישראל, כמו מדינות אחרות, מכירה במצב שבו אדם אינו נרדף דווקא על ידי המדינה שלו.

ענת בן דור: אנחנו תמיד חושבים על המתנגד הפוליטי שהמשטר רודף אותו.

ענת בן דור: יש מצבים שבהם אישה נרדפת משום שהיא אישה, והיא לא יכולה לקבל סיוע משלטונות המדינה שלה.

ענת בן דור: אני מדברת על מצבים של אלימות במשפחה או מצבים של פגיעה בכבוד המשפחה.

ענת בן דור: אני לא יודעת, אם מדינת ישראל מכירה או לא מכירה בדברים האלה.

ענת בן דור: לצורך כך, חשוב לדעת את החלטות הוועדה, כשם שבית משפט מפרסם את החלטותיו ומנמק אותן.

ענת בן דור: כמובן שצריך לשמור על פרטיות הפונים ולטשטש שמות, אבל במדינות אחרות זה נעשה.

ענת בן דור: אחת הסיבות שאנחנו זקוקים בגינן לחוק, זו הקפדה על הליך הוגן.

ענת בן דור: אנחנו מדברים על חיים של בני אדם, וכאשר מדברים על חיים של בני אדם, על ההחלטה מי יזכה למקלט ומי יידחה ויוחזר למדינתו, אנחנו צריכים לדעת שהדבר נעשה על פי קריטריונים ולפי הליך תקין.

ענת בן דור: אנחנו צריכים לדעת, שכל פונה באשר הוא יזכה לראיון.

ענת בן דור: אנחנו צריכים לדעת, שלכל פונה תינתן זכות ערעור.

ענת בן דור: יש לנו השגות על זכות הערעור כפי שהיא בנויה היום.

ענת בן דור: מישהו שנדחה צריך לדעת למה הוא נדחה.

ענת בן דור: הרבה מן הפליטים שמגיעים לפה לא יודעים את הדין ואת השפה, והם לא יכולים להציג את המקרה שלהם בכוחות עצמם.

ענת בן דור: אנחנו חושבים שהם צריכים להיות מיוצגים.

ענת בן דור: אנחנו מודעים לזה שחלק מהדרישות האלה מחייבות היערכות אדמיניסטרטיבית והשקעת משאבים.

ענת בן דור: אם מדינת ישראל חתמה על האמנה הזו ברצינות והיא מעונינת ברצינות להציל חיים, היא צריכה להתכבד ולהשקיע את המשאבים הראויים.

ענת בן דור: הדבר האחרון שאני רוצה להזכיר, הוא הנושא של תנאי חיים של מבקשי מקלט בישראל.

ענת בן דור: גם כאן אני חושבת שעשינו דרך ארוכה ושמדינת ישראל עשתה דבר שמדינות אחרות לא עושות, ונתנו רשיון עבודה למבקשי מקלט שממתינים להחלטה.

ענת בן דור: הדבר הזה היה ממש הכרחי וחיוני, כי אנחנו נתקלנו באנשים שנמצאים פה כדין אבל אין להם מה לאכול בזמן שהם ממתינים להחלטה.

ענת בן דור: בעיית רשיון העבודה נפתרה, אבל הבעיות האחרות לא.

ענת בן דור: אנחנו מדברים על בעיות של מצב בריאותי חמור של כמה מתוך מבקשי המקלט, לפעמים בגלל הדברים שמהם הם סבלו במדינותיהם.

ענת בן דור: יש אנשים שחולים במחלת סרטן מתקדמת, ולנו אין היום דרך לתת להם טיפול רפואי.

ענת בן דור: זה נראה לנו לא סביר, שאדם שנמצא פה כדין ומקבל הגנה ואולי יום אחד יוכר כפליט, עלול יום אחד להיפגע מבריאותו.

רמי אדוט: אנחנו מדברים גם על קורבנות עינויים, קורבנות טראומה.

ענת בן דור: יש לנו הרבה אנשים שעברו עינויים והם סובלים מפגיעה נפשית קשה.

ענת בן דור: עמותת רופאים לזכויות אדם מנסה היום למצוא רופאים ופסיכיאטרים מתנדבים.

ענת בן דור: אני חושבת, שזה לא לכבודה של מדינת ישראל, שהדברים האלה ייעשו על ידי גופים מתנדבים.

ענת בן דור: צריך להיות פה מנגנון שייתן טיפול באותם מקרים חמורים.

מיכל פינצ’וק: אני רוצה להוסיף ולדבר על השלב בו האדם כבר הוכר כפליט.

מיכל פינצ’וק: אני מדברת על היחס של מדינת ישראל כלפי הפליט המוכר וכלפי בני משפחתו.

מיכל פינצ’וק: אני רוצה לדבר על המעמד שניתן לבנות זוג של פליטים.

מיכל פינצ’וק: בנות הזוג האלה, גם אם מדובר בכאלה שנישאו לפליט עוד בארץ המוצא והגיעו אחריו לישראל, נדרשות לעבור הליך מדורג כאילו מדובר בזוג שצריך לבדוק את כנות נישואיו, כאילו שיש מקום לחשוד בנישואין שנועדו לזכות במעמד.

מיכל פינצ’וק: הנשים האלה נדרשות במשך 24 חודשים לשהות עם אשרת עבודה בלבד.

מיכל פינצ’וק: העניין של העדר ביטוח בריאות משליך על זכויותיה של אותה אישה ועל זכויות בן זוגה הפליט, אותו אדם שישראל התחייבה להגן עליו והכירה בו כזכאי להגנה.

מיכל פינצ’וק: כך גם לגבי ילדים.

מיכל פינצ’וק: ישנה החלטה עקרונית להעניק לילדים את אותו המעמד שניתן לפליט המוכר, שזו אשרת תושב ארעי.

מיכל פינצ’וק: בפועל, אנחנו נתקלים בבעיות בלשכות מינהל האוכלוסין.

מיכל פינצ’וק: ילדים לא נרשמים על שם הפליט המוכר ולא זוכים לאותו מעמד.

מיכל פינצ’וק: גם בנות הזוג לא מקבלות זאת ולא מאריכים להן את האשרה.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: למה אתם לא פונים לוועדת הפנים, ומביאים הצעה לחוק שיקדם את מעמדם של הפליטים?

מיכל פינצ’וק: אנחנו נשמח להביא לוועדה הצעת חוק בנושא.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: אנחנו מדינת חוק וסדר.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: תגייסו את המוחות והכוחות שלכם ותביאו לנו הצעת חוק לשיפור מעמדו של הפליט בישראל, ואולי אנחנו נהווה דוגמא לעולם.

מיכל פינצ’וק: אנחנו נשמח להרים את הכפפה.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: אני מעמיד לרשותכם את הוועדה, על מנת לקדם חקיקה בנושא.

מיכל פינצ’וק: חקיקה הרבה פעמים דורשת זמן רב.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: לא בוועדה הזו.

מיכל פינצ’וק: אנחנו נשמח שזו תהיה ישיבה ראשונה, שתפתח סדרה של ישיבות בנושא של פליטים ומבקשי מקלט.

עפרה פרידמן: אני מצטרפת ליוזמה לקיים את הדיון הזה כאן.

עפרה פרידמן: כולנו רוצים שהנושא של הפליטים של ישראל יקבל ביטוי ציבורי.

עפרה פרידמן: לפני שנה ציינו אחרת את יום הפליט, ושמחתי לשמוע שהיום זה הגיע גם לכנסת.

עפרה פרידמן: כפי שנאמר, הוועדה המייעצת לענייני פליטים מורכבת מנציגים של משרדי ממשלה, משפטים, פנים וחוץ.

עפרה פרידמן: אנחנו מקבלים בקשות והמלצות מידי נציגות האו"ם לפליטים, ודנים בהן.

עפרה פרידמן: הוועדה דנה בבקשות בכובד ראש ובשימת לב מלאה, גם לגבי מה שנאמר באמנה וגם לגבי נהלים שהצטברו במהלך הזמן, והיא מאוד פתוחה כדי לראות את האיש או האישה מבקשי המקלט באופן פרטני, ולא מתוך מדיניות של משרד הפנים.

עפרה פרידמן: ציינה פה ענת את הנושא של היחס לאישה שאיננה יכולה לחזור למולדתה בשל היותה אישה מוכה.

עפרה פרידמן: לפי מיטב זכרוני, אני העליתי את הסוגיה הזו בפגישה האחרונה עם הסטודנטים באוניברסיטת תל אביב, ואמרתי שאנחנו מתכוונים לתת לזה מעמד, גם מכיוון שגם נציגות האו"ם מתייחסת לזה וגם כי שמעתי על כך בביקור שאני ערכתי בז'נבה.

עפרה פרידמן: גם אנחנו בעד קידום חקיקה שתסדיר את הנוהל שמיושם היום הלכה למעשה, כדי שיהיה לזה פומבי.

עפרה פרידמן: אנחנו חושבים, שזה נכון שהדברים יהיו מונחים בספר החוקים של מדינת ישראל.

עפרה פרידמן: משיחה שאני קיימתי עם שר הפנים הנוכחי והקודם, הבנתי כי עמדתם היא שזה נושא שצריך להיות על סדר היום.

עפרה פרידמן: הנושאים שמובאים אלינו לוועדה, גם כאשר יש ספק אם לתת למבקש המקלט את המעמד, הספק מסתיים בשלב שבו יש ספק.

עפרה פרידמן: אין ספק.

עפרה פרידמן: אם יש חשש שמי שמבקש מקלט עלול להיפגע בשובו למולדתו, אנחנו נדאג להבטיח את מקומו כאן או במקום אחר, ובלבד שביטחונו יובטח.

עפרה פרידמן: זה נכון שהדיונים שלנו הם חסויים.

עפרה פרידמן: אנחנו מטפלים בבעיות פרטניות, שמוטב שיוטל עליהן חיסיון ולא יהיה להם פומבי.

עפרה פרידמן: אנחנו נשמח להעלות את הנושא הזה על סדר היום של הוועדה.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: אני רוצה לדעת איך אתם מסבירים את זה שבשנת 2002 הוכרו 24% כפליטים מתוך כלל המבקשים, ואילו בשנת 2003 ישנה ירידה ל-7% ובשנת 2004 אחוז זהה של 7.7%.

עפרה פרידמן: אנחנו לא עובדים לפי מכסות.

עפרה פרידמן: אין מכסה להכרה בפליטים.

עפרה פרידמן: אין מספר שאנחנו צריכים למלא אותו.

עפרה פרידמן: כנראה שהבקשות שהובאו בפנינו לא הצדיקו הכרה כזו.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: אולי הם מצאו כיוון או כתובת טובים יותר.

מיקי בבלי: ב-22 לינואר 2002 הוקם הגוף הישראלי לקביעת מעמד פליט.

מיקי בבלי: עד אותו תאריך האו"ם היה קובע מי זכאי למעמד פליט בישראל.

מיקי בבלי: זה לא היה מצב נורמלי, והטיפול בזה הועבר למדינת ישראל.

עסאם מח'ול: האם יש הגדרה כזו בחוק?

מיקי בבלי: זו תקנה שהוציא שר הפנים.

עסאם מח'ול: מהי ההגדרה של פליט?

מיקי בבלי: זה מופיע באמנה הבינלאומית.

מיקי בבלי: מדובר על אדם שמסיבות פוליטיות, דתיות, גזעיות, חברתיות ואחרות, צפויה סכנה חמורה לשלומו, בטחונו או חייו אם יחזור לארצו.

מיקי בבלי: בישראל יש קבוצה שנייה גדולה של פליטים שאינם מתאימים להגדרה הזו, פליטים זמניים, פליטים שהיו בישראל כעובדים זרים בשעה שבארצם קרה משהו והם לא יכולים לחזור לארצם, ומדינת ישראל העניקה להם את הזכות להישאר בישראל עד שהמצב יסתיים.

מיקי בבלי: היום יש כ-700 כאלה.

מיקי בבלי: בזמן שהסמכות עברה מידי האו"ם לידי ישראל, היו 36 פליטים מוכרים על ידי האו"ם, שטרם הוכרו על ידי מדינת ישראל ושעם הקמת הגוף מדינת ישראל דרשה לבדוק מחדש את תיקיהם.

מיקי בבלי: בנוסף ל-10 שקיבלו מעמד מהוועדה בשנה הראשונה, קיבלו גם 36 אחרים את המעמד הזה, שהיו חובות של האו"ם בז'נבה.

מיקי בבלי: זו הסיבה שבשנת 2002 המספר הוא מספר ממוצע פלוס 36.

מיקי בבלי: אין בשום מקום אדם שיאמר שהפריזו.

מיקי בבלי: בראש הוועדה ישנו אדם שאיננו עובד מדינה, משפטנית בחירה.

מיקי בבלי: כל מקרה נבדק לגופו.

מיקי בבלי: כל מקרה שמובא לוועדה, מובא בצירוף של 40-50 דפים של מסמכים ועובדות.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: אנחנו מאוד מעריכים את הגברת עפרה פרידמן.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: השאלה נשאלה, כי רצינו לדעת מה הגורם לפער בנתונים.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: אין לי ספק, כי בראש הוועדה עומדת אישה ראויה.

מיקי בבלי: באותם 3 שנים, בנוסף למספרים שמופיעים כאן, הוענקו גם 400 רשיונות שהות ליוצאי ארצות משבר.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: אולי נשמע פליט או שניים, כדי להבין גם את התחושות.

אליופין סוארי: (נושא דברים בשפה האנגלית) שלום לכולם.

אליופין סוארי: אני הגעתי לכאן כדי לבקש ממשלת ישראל לתת לפליטים את האפשרות לקבל שירות רפואי חינם.

אליופין סוארי: כאשר רוב חבריי חולים הם פונים לאיכילוב, וולפסון, והשאלה הראשונה שהם נשאלים היא האם יש להם ביטוח רפואי.

אליופין סוארי: אם הם אומרים שאין להם, לא מטפלים בהם.

אליופין סוארי: בנוסף, צריך לתת לפליטים האלה את הזכות לרכוש חינוך והשכלה שהם יוכלו לחזור איתם לארצם.

אליופין סוארי: אנחנו חושבים שאין כמו הבית.

אליופין סוארי: אם יתנו לאנשים את האפשרות ללמוד קורס קצר בניהול עסק או במחשבים, הם יוכלו לחזור לארצם מהר כאשר יש בידם משהו.

אליופין סוארי: זה יועיל להם מאוד כאשר הם יחזרו לארצם.

ז'אן מישל בולימה: (נושא דברים בשפה האנגלית) יש לנו בעיה עם האינטגרציה.

ז'אן מישל בולימה: יש לנו בעיה בחיי היום-יום.

ז'אן מישל בולימה: אנחנו לא יודעים דבר על המסורת והתרבות של המדינה.

ז'אן מישל בולימה: אנחנו לא יודעים דבר על השבת.

ז'אן מישל בולימה: אנחנו עובדים ביחד עם עובדים ישראלים, ואנחנו לא מכירים את התרבות והמסורת שלהם.

ז'אן מישל בולימה: אם היתה מערכת שהיתה מקבלת אדם שהולך לשהות פה והיתה מסבירה לו מעט על התרבות וחיי היום-יום, זה היה טוב.

ז'אן מישל בולימה: אנחנו לא מקבלים פידבק מהממשלה שאנחנו באמת עובדים ככל העובדים.

ז'אן מישל בולימה: לאשתי יש עבודה קבועה, אבל היא לא נחשבת לעובדת עם זכויות.

ז'אן מישל בולימה: אין קשר סוציאלי עם הפליטים.

ז'אן מישל בולימה: אני עזבתי את ארצי בגלל המצב בארצי.

ז'אן מישל בולימה: אני הגעתי לכאן כי לא יכולתי להישאר בארצי.

ז'אן מישל בולימה: עכשיו אני נמצא כאן כבר 5 שנים.

ז'אן מישל בולימה: חבריי יודעים שאני נמצא בישראל שהיא ארץ של היי-טק, והם שואלים אותי מה למדתי מהם.

ז'אן מישל בולימה: אני לא יכול לענות להם על השאלה הזו, כי אם היום אני אחזור לארצי זה יהי כאילו אף פעם לא הלכתי לבית ספר.

עסאם מח'ול: מדוע בחרת לבוא לישראל?

ז'אן מישל בולימה: (נושא דברים בשפה האנגלית) כי לא היתה לי ברירה.

ז'אן מישל בולימה: רק ישראל היתה פתוחה בפני.

ז'אן מישל בולימה: אני יכול לומר שזה כמו גורל.

ז'אן מישל בולימה: ישראל צריכה לחשוב על העתיד.

ז'אן מישל בולימה: ישראל יכולה להשתמש בנו.

ז'אן מישל בולימה: אנחנו יודעים את השיטה, אנחנו יכולים לדבר עברית ויש לנו ילדים שמדברים עברית.

ז'אן מישל בולימה: בעתיד אנחנו נצטרך לחזור לארצנו, ואנחנו נוכל לתרום לקשר הטוב של המדינה שלנו עם ישראל.

ז'אן מישל בולימה: היום אם נחזור לארצנו זה יהיה כאילו לעולם לא היינו בישראל, כי אנחנו לא יודעים כלום על ישראל.

דניאל ווייסהוט: אני רוצה להדגיש, שחלק ניכר מהפליטים שמגיעים אלינו, עברו חוויות מזעזעות.

דניאל ווייסהוט: יש אצלנו אישה שראתה את כל המשפחה נרצחת אל מול עיניה.

דניאל ווייסהוט: ישנו גם בחור שבגיל 14 נתנו לו נשק ואמרו לו לירות בכל מיני אנשים.

דניאל ווייסהוט: אותם אנשים סובלים מטראומות קשות ומסיוטי לילה.

דניאל ווייסהוט: הם סובלים מתגובות פוסט- טראומטיות.

דניאל ווייסהוט: לאנשים האלה מגיע טיפול נפשי.

דניאל ווייסהוט: אנחנו נותנים להם סיוע מאוד חלקי, ויש מקום להסדיר את זה.

דניאל ווייסהוט: אנחנו עובדים במימון קרן הולנדית כרגע, שיכול לממן 12 פגישות.

דניאל ווייסהוט: יש מקום להסדרה של זה.

דניאל מרון: אני רוצה לברך אתכם על שכינסתם את הישיבה הזו.

דניאל מרון: בהרבה מדינות בעולם יש היום אירוע מיוחד לכבוד יום הפליט.

דניאל מרון: רק לפני 3 ימים קונדוליסה רייס, ערב ביקור אינטנסיבי שלה במזרח התיכון, התפנתה להשתתף בישיבה מיוחדת בכינוס מיוחד בוושינגטון בנושא הפליטים.

דניאל מרון: היא עשתה את זה ביחד עם השחקנית אנג'לינה ג'ולי.

דניאל מרון: אני מאחל שבשנה הבאה אנג'לינה ג'ולי תבוא לכאן ותשתתף בישיבה.

דניאל מרון: הנושא הזה של הפליטים נמצא במקום גבוה בסדר היום של הקהילה הבינלאומית.

דניאל מרון: מדינת ישראל נמצאת בקשר טוב עם נציבות האו"ם לפליטים.

דניאל מרון: אנחנו רוצים לראות את המשרד של מיקי בבלי ממוסד כנציגות קבועה של הגוף הזה בישראל.

דניאל מרון: יש שיתוף פעולה טוב בין המשרדים השונים, בראשות עו"ד פרידמן.

דניאל מרון: הועלתה כאן שאלה חשובה על ידי ענת, האם צריך שיהיו תקנות קבועות.

דניאל מרון: זה נושא צריך לבחון אותו בממשלה.

דניאל מרון: אני מקווה שהמפגש הזה יהפוך לדבר קבוע, ושהוועדה הזו תקיים ישיבה כזו בכל שנה.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: אנחנו מוכנים תמיד להיות לעזר בנושא אנושי וחשוב זה.

עסאם מח'ול: אני האזנתי בקשב רב לדברים שנאמרו פה.

עסאם מח'ול: המושג פליט מבלבל בישראל.

עסאם מח'ול: יש כל מיני דברים שבתיאורית הקונטקסט מקבלים משמעות אחרת.

עסאם מח'ול: בעוד מדינת ישראל היא כל כך קמצנית בקבלת פליטים שמבקשים להיכנס אליה, היא דווקא נדיבה בייצור פליטים ופליטות.

עסאם מח'ול: אי אפשר לפסוח על יום הפליט מבלי לדבר על כך שבתוך מדינת ישראל ישנן בעיות מבניות.

עסאם מח'ול: בישראל ישנם 250,000 פליטים שגרים בתוך מולדתם.

עסאם מח'ול: הם לא פליטים של מדינה אחרת, הם פליטים בתוך המולדת שלהם.

עסאם מח'ול: הם פליטים מתוך הכפר ההרוס שלהם למקום אחר בתוך ישראל.

עסאם מח'ול: זו בעיה שצריכה להעסיק אותנו.

עסאם מח'ול: אני יודע, שזה לא יהיה במסגרת החוק שאתם מציעים, שהוא מקובל עלי, אבל גם לשאלה הזו צריך לתת את הדעת.

עסאם מח'ול: כאשר מדברים על יום הפליט, צריך לחשוב איך אפשר לתת תנאים מינימליים לאותם פליטים שהם אזרחי מדינת ישראל ואינם מקבלים את הזכויות המינימליות שלהם.

עסאם מח'ול: אני עדיין לא מדבר על הסכסוך הלאומי שקיים ופתרון בעייתם של הפליטים שנמצאים בחו"ל.

עסאם מח'ול: חשוב לי מאוד, שכאשר הוועדה דנה בנושא הפליטים, אנחנו לא נטאטא את השאלה האמיתית בנוגע לפליטים, שמעסיקה את הציבור בישראל שזו שאלה קיומית בשבילם.

עסאם מח'ול: אי אפשר לשים אותם מתחת לשולחן, הם יהיו על השולחן כל עוד אנחנו נתעסק בשאלת הפליטים.

עסאם מח'ול: אני חושב, שיש בעיה מבנית נוספת במדינת ישראל.

עסאם מח'ול: כל עוד יש דיבור על בעיה דמוגרפית, וכאשר המדינה מרגישה עול מזה שישנם עולים או מהגרים ממדינות השייכות לברית המועצות לשעבר שאינם יהודים, צריך לשאול האם החברה הזו יכולה לענות ולעמוד בתביעות האנושיות הצודקות שמעמידים כאן הארגונים לזכויות האדם.

עסאם מח'ול: אני חושב שאלה שאלות שצריך לשאול, אחרת אנחנו עושים את עצמנו מטפלים בבעיית הפליטים.

עסאם מח'ול: עכשיו יש מצב שבו אנשים שהגיעו לעבוד כאן מגורשים, ואילו לילדים שלהם יש זכות להישאר.

עסאם מח'ול: אני חושב, שצריך לראות את הקונטקסט הכולל של הנושא הזה.

עסאם מח'ול: יש מצב חולני במדינת ישראל סביב השאלה של זכויות הפליט, לרבות השאלה של הפליטים שאתם מדברים עליהם, שקשורה לשאלת זכויות האדם.

עסאם מח'ול: אני מסכים עם כל מה שאתם הצעתם.

עסאם מח'ול: אני אומר לאותו חבר מקונגו, שלא רק הוא לא מצליח באינטגרציה בחברה הישראלית.

עסאם מח'ול: אני 50 שנה לא מצליח לעשות את זה.

ואסל טאהא: אני רציתי לומר, שההגדרות שהוצגו כאן לשאלת מי הוא פליט, הן חסרות.

ואסל טאהא: גם פליט שהוצא מביתו והוא פליט בתוך מדינתו מפני שהוא ערבי או פלסטיני, הוא פליט.

ואסל טאהא: הוא הוצא מהכפר שלו ועבר לכפר אחר.

ואסל טאהא: 250,000 כאלה אדמתם הופקעה, כפרם נהרס והם נותרו בשנת 1948 ללא קורת גג, ללא עבודה ובית.

ואסל טאהא: הממשלה לא טרחה להפשיר להם קרקעות ולעזור להם להשתלב.

ואסל טאהא: הם עדיין סובלים בכל הכפרים.

ואסל טאהא: הם סובלים ממצוקת דיור, סובלים מכך שהם רואים את הבית שלהם מרוחק חצי קילומטר במקרים מסוימים ולא יכולים להיכנס לבית הזה או לחלקת האדמה שלהם.

ואסל טאהא: גם להם קשה להשתלב בחברה הישראלית.

ואסל טאהא: היום הארגון שלהם נאבק על מנת לקבל את הזכויות שלהם.

ואסל טאהא: אם כבר המדינה קיבלה על עצמה לקלוט פליטים, היא צריכה לדאוג לזכויות האדם והאזרח שלהם, לחינוך ועבודה.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: אנחנו לא רוצים שהפליטים יחשבו כאילו יש פה סוגיה המתחרה עם הסוגיה הנוגעת להם.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: אנחנו רואים בסוגיה שלהם במעמד שונה, ואנחנו מברכים את כל מי שמטפל בה.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: הנושא של הפליטים שלנו, הוא סוגיה שונה, פוליטית.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: אנחנו כשליחי ציבור וכאנשים שמאמינים בדמוקרטיה ובפתרון סכסוכים בדרכי הבנה ושלום, ורואים את זכויות האדם כעיקרון מקודש, פועלים ונפעל בדרכים דמוקרטיות ולגיטימיות כדי להתמודד עם בעיית הפליטים, כפי שהזכירו חה"כ מח'ול וטאהא.

מיכל פינצ’וק: הנושא של הישיבה היום, היה הנושא של יום הפליט הבינלאומי, אבל אנחנו מודעים לבעיות של ערביי ישראל והפלסטינים כתוצאה מהסכסוך היהודי- ערבי.

מיכל פינצ’וק: ישנו פאן המקשר בין שני הנושאים, וזו העובדה שהיום בישראל פלסטיני שנרדף בתחומי הרשות, אינו יכול לבקש להיות מוכר בישראל כפליט.

מיכל פינצ’וק: בניגוד לאדם שנרדף מסיבות שונות בארץ מוצאו, בישראל, בגלל ההליך שקיים היום, הם לא יכולים לפנות לנציבות האו"ם לפליטים.

דניאל מרון: זה לא בגלל ממשלת ישראל, זה בגלל חלוקה באו"ם.

דניאל מרון: האו"ם קבע, כי הפליטים הפלסטינים בשטחים זה מחוץ לתחום טיפולה.

מיכל פינצ’וק: בגלל הנוהל הקיים היום, שבו את השלב הראשון של הסינון של מי שמבקש מקלט מבצעת נציבות האו"ם לפליטים, מבקשי מקלט פלסטינים לא יכולים להגיש בקשה להיות מוכרים בתחומי ישראל.

מיכל פינצ’וק: האגודה לזכויות האזרח הגישה עתירה בנושא הזה בשמו של בחור שנרדף בשל הנטייה המינית שלו.

מיכל פינצ’וק: הוא הגיע לישראל וניסה להיות מוכר כפליט בתחומי ישראל, אבל הסתבר שהערוץ הזה חסום בפניו בגלל הנוהל הזה שמתחיל בנציבות האו"ם לפליטים.

מיקי בבלי: זה בגלל חתימת ישראל על אמנת הפליטים משנת 1951, שבה יש סעיף שאומר שהאו"ם לא מטפל בפליטים שמטופלים על ידי ארגוני או"ם אחרים.

יוהנס למה ביו: (נושא דברים בשפה האנגלית) אני רוצה גם כן לספר את הסיפור שלי.

יוהנס למה ביו: אני מאתיופיה.

יוהנס למה ביו: יכול להיות שישראל לא יודעת מה קורה במדינות מהן מגיעים הפליטים.

יוהנס למה ביו: במדינה שלי אנשים מתים.

יוהנס למה ביו: אנשים שפנו לאו"ם ונדחו, הם עכשיו בכלא באתיופיה.

יוהנס למה ביו: אתם צריכים לשקול מחדש את ההחלטות שלכם.

יוהנס למה ביו: המצב לא טוב באתיופיה, ואני מבקש מכם לשקול את מצבם של האנשים האלה שנמצאים בכלא.

מיקי בבלי: דובר פה על חקיקה ונהלים קבועים.

מיקי בבלי: כל זה נדרש, אבל יש דרך אחת קלה לתקן מיד את מצב הפליטים.

מיקי בבלי: רשיון העבודה שמקבל היום מבקש מקלט זהה לרשיון עבודה של פועל זר מסין, תאילנד או פיליפינים.

מיקי בבלי: כאשר אנחנו אומרים שלמבקש מקלט מגיע יותר לפי אמנת האו"ם, ריפוי, חינוך ודברים שניתנים למבקשי מקלט לפליטים, אנחנו נתקלים בבעיה.

מיקי בבלי: אם הזכויות האלה יתלוו לאשרה כזו, יהיה הכרח לתת אותן גם ל-200,000 עובדים זרים בישראל.

מיקי בבלי: קל לפתור את הבעיה על ידי יצירת אשרה מיוחדת למבקשי מקלט, שתכלול את הזכויות שמופיעות באמנה כזכויות מבקשי מקלט, ולהגביל אותה לאותם אנשים שזכאים לה.

דניאל סלומון: שר הפנים הודיע, שתעלה הסוגיה הזו של הסדרת הנושא בדרך של חקיקה ראשית או חקיקת משנה, על מנת לעגן בחקיקה את סוגיית הפליטים בכלל, בין אם בדרך של קביעת אשרה מיוחדת ובין אם בדרך אחרת.

דניאל סלומון: הסוגיה הזו תעלה בפני ועדת השרים, שהוקמה על מנת לבחון את סוגיית בעיות ההגירה במדינת ישראל.

היו”ר ג’אלב מג’אדלה: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.