ועדת המשנה לדיון בהצעת חוק בית המשפט לעניינים מנהליים (תיקון מס' 8), כנסת 16, פרוטוקול מספר 1, 2005-03-28 10:00

חברי הוועדה: אליעזר (צ'יטה) כהן

מוזמנים: לירן אבישר עוזרת ליועץ המשפטי לממשלה פרופ' יצחק זמיר שופט בדימוס גלי בן-אור,עו"ד ממונה (ייעוץ וחקיקה), משרד המשפטים רננה אמיר משרד המשפטים מיכל פינצ'וק,עו"ד האגודה לזכויות האזרח שי צרפתי הלשכה המשפטית, הנהלת בתי המשפט רן ורניק יו"ר לשכת שמאי מקרקעין

קצרנית: הצעת חוק בתי המשפט לעניינים מנהליים (תיקון מס' 8), התשס"ד-2004

יצחק לוי: בשבוע שעבר ביקש ממני יושב-ראש הוועדה לקבל על עצמי את הכנת החוק הזה.

יצחק לוי: זו לא פעם ראשונה שחוק בתי משפט לעניינים מנהליים מונח על השולחן שלנו.

יצחק לוי: אני מבין שלאחר מספר שנים של פרקטיקה נדרשים שינויים.

יצחק לוי: צוות הייעוץ המשפטי של הוועדה התחיל לעשות איזו שהיא אבחנה בין שינויים לשוניים וטקטיים לשינויים מהותיים.

יצחק לוי: אני מודה ליועץ המשפטי לממשלה על כך שהוא מכבד אותנו בנוכחותו בישיבה הראשונה.

המשפטי לממשלה: לפי מיטב הבנתי, אין בהצעת החוק שלנו שינויים מהותיים.

המשפטי לממשלה: זאת איזו שהיא תחנה נוספת בתהליך.

המשפטי לממשלה: מלכתחילה החוק שלנו היה בנוי על קונספציה של תהליך הדרגתי של העברת סמכויות וריכוז סמכויות שנמצאות בבתי המשפט השונים.

המשפטי לממשלה: התפיסה הייתה שהדברים ייעשו באופן הדרגתי.

המשפטי לממשלה: בחוק המקורי שאושר במאי 2000 הייתה רשימה מסוימת של סמכויות שהועברו לשיפוטם של בתי משפט לעניינים מנהליים.

המשפטי לממשלה: מאז נעשו שתי העברות נוספות.

המשפטי לממשלה: אנחנו נמצאים היום בעוד מנה אחת של העברות.

המשפטי לממשלה: אין פה שינויים דרמטיים.

המשפטי לממשלה: התיקונים לחוק עצמו הם תיקונים קוסמטיים.

המשפטי לממשלה: בחוק הזה יש העברה של מנה נוספת של סמכויות.

המשפטי לממשלה: בזמנו עשינו הערכה שמדובר על בין 70 ל-100 תיקים שנדונים בבג"ץ.

יצחק לוי: שנוגעים לתיקונים האלה?

המשפטי לממשלה: כן.

המשפטי לממשלה: החוק הזה מייצג כ-70-100 תיקים שנדונים עכשיו בבג"ץ ויעברו לבתי המשפט המחוזיים בשבתם כבתי משפט מנהליים.

יצחק לוי: כמה תיקים מתחילת החוק עברו מבג"ץ?

המשפטי לממשלה: תהליך העברה של עניינים מבית המשפט העליון לבתי המשפט המחוזיים כרוך בגידול משמעותי במספר התיקים שנובע, לפי הבנתנו, מנגישות קלה יותר של האזרח לבתי המשפט האזרחיים.

המשפטי לממשלה: זאת היתה אחת המטרות של החוק – להגדיל את הנגישות של האזרח.

המשפטי לממשלה: בית המשפט העליון נתפס, ובצדק, כמשהו רחוק, כמשהו יקר, כמשהו שלא פונים אליו בקלות, ואילו בתי המשפט המחוזיים הם יותר נגישים לאזרח ולעורכי הדין.

המשפטי לממשלה: היום אנחנו נמצאים במצב שיש יותר תיקים בפני בתי המשפט המנהליים והמחוזיים מאשר בפני בג"ץ.

המשפטי לממשלה: אנחנו בשנת 2004 הגענו לבערך 4200 תיקים בבתי המשפט המחוזיים, כשהנתח הגדול של התיקים הוא בשלושה תחומים.

המשפטי לממשלה: התחום הגדול ביותר הוא ענייני מינהל אוכלוסין, ששם יש גידול עצום של התיקים.

המשפטי לממשלה: זה נבע לא רק מהעברה, אלא מהמציאות של עובדים זרים וענייני הגירה למיניהם.

המשפטי לממשלה: בכל מדינות המערב ענייני מינהל אוכלוסין תופסים את הנתח העיקרי בשיפוט של בתי המשפט המנהליים.

המשפטי לממשלה: שני התחומים האחרים הם תכנון ובנייה ומכרזים, כשבכל אחד מהם יש כ-400 תיקים.

המשפטי לממשלה: בענייני מינהל אוכלוסין יש מעל 2000 תיקים.

המשפטי לממשלה: כל השאר מתחלק בין כל שאר התיקים, אם זה ארנונות, חופש מידע ועוד.

המשפטי לממשלה: בעוד שבבג"ץ זה נע סביב 2000 תיקים בשנה, בבתי המשפט לעניינים מנהליים יש כ-4200 תיקים.

המשפטי לממשלה: ניסינו לבנות קונספציה שהיתה בנויה על כמה עקרונות של התהליך ההדרגתי.

המשפטי לממשלה: העיקרון הראשון היה עיקרון של יישור קו.

המשפטי לממשלה: הכוונה היתה להביא לריכוז.

המשפטי לממשלה: היו כבר קודם - לפני החוק שלנו - כל מיני נושאים מנהליים שנדונו בבתי המשפט המחוזיים בכל מיני הליכים, אם פליליים או אזרחיים.

המשפטי לממשלה: הם נדונו על ידי שופטים אזרחיים, לא שופטים מנהליים.

המשפטי לממשלה: אחת המטרות שלנו היתה לרכז את כל העניינים שבמהות שלהם הם עניינים מנהליים, כלומר סכסוכים שבין אדם לרשות תחת כנפי בית המשפט המנהלי, שיידונו על ידי שופטים מנהליים, על ידי סדר דין מנהלי.

יצחק לוי: בבתי המשפט המחוזיים לא יושבים שופטים רק לעניינים מנהליים?

יצחק לוי: כמה שופטים יש היום שעוסקים רק בעניינים מנהליים?

המשפטי לממשלה: שופט מן השורה בבית משפט מחוזי לא יכול לטפל בעניינים מנהליים.

יצחק לוי: יש הסמכה מיוחדת?

יצחק לוי: מני מזוז – היועץ המשפטי לממשלה: יש הסמכה מיוחדת.

תמי סלע: יש כאלה שהם גם וגם.

המשפטי לממשלה: המקום היחיד שבו השופטים המנהליים עוסקים רק בעניינים מנהליים זה בירושלים.

המשפטי לממשלה: הייתה פעם קונספציה שכולם מטפלים בכל, אבל בשנים האחרונות עברו למידור מאוד ברור.

המשפטי לממשלה: היום בבית המשפט המחוזי בירושלים יש שופטים שמטפלים בעניינים מנהליים.

המשפטי לממשלה: הם עוסקים רק בעניינים האלה.

המשפטי לממשלה: בבתי המשפט האחרים יש מספר מצומצם של שופטים שקיבלו הסמכה מנשיא בית המשפט המחוזי ומנשיא בית המשפט העליון.

המשפטי לממשלה: מי שאין לו הסמכה לא יכול להתעסק בזה.

יצחק לוי: האם המגמה היא להגיע לידי כך שהשופטים המנהליים לא יהיו רק מנהליים?

המשפטי לממשלה: ככל שמספר התיקים יהיה יותר גדול כך זה יחייב יותר ריכוז.

המשפטי לממשלה: גם היום יש ריכוז די גבוה.

יצחק לוי: האם יש מענה לעומס הזה שאנחנו הולכים להטיל?

יצחק לוי: אתה אומר שזה לא כל כך הרבה, אבל אני מבין שזה עוד שלב.

יצחק לוי: יש מענה של תקנים?

גלי בן-אור: דווקא בבתי המשפט הגדולים יש כמות יותר גדולה של שופטים.

יצחק לוי: האם בתי המשפט המחוזיים קיבלו תקנים נוספים שיאפשרו להם לטפל בנושאים האלה?

המשפטי לממשלה: אנחנו נמצאים בהליך משנת 2000.

המשפטי לממשלה: משך זמן הטיפול בתיקים בבתי המשפט המחוזיים קצר יותר מאשר בבג"ץ.

המשפטי לממשלה: תיקי מנהל אוכלוסין הם תיקים יחסית פשוטים, נגמרים מהר יותר, ואילו תיקי תכנון ובנייה הם תיקים שלוקחים יותר זמן.

המשפטי לממשלה: משך הזמן הממוצע של הטיפול בתיקים בבתי המשפט המחוזיים הוא קצר.

המשפטי לממשלה: נדמה לי שזה כחצי שנה בבתי המשפט המחוזיים, לעומת 9 חודשים בבג"ץ.

יצחק לוי: אנחנו הולכים פה להעמיס עוד תיקים על בתי המשפט המחוזיים.

המשפטי לממשלה: אנחנו מדברים על פיזור של תיקים בין 7 בתי משפט מחוזיים.

המשפטי לממשלה: מדברים על פיזור מאוד גדול של כמות תיקים לא גדולה.

המשפטי לממשלה: זה משהו שדי נבלע, הוא לא מחייב איזו שהיא רפורמה מיוחדת, ודאי לא התיקון הנקודתי הזה.

המשפטי לממשלה: ברור ששינוי יותר מהותי יצטרך להיות מלווה גם בתגבור של בתי המשפט המחוזיים.

המשפטי לממשלה: זה כבר סיפור אחר של הרפורמה היותר גדולה, שאמורה להעביר תיקים מבתי המשפט המחוזיים לשלום.

תמי סלע: למה ההצעה הזאת לא מביאה שינוי מהותי, הרי הראייה בסופו של דבר היא שבתי המשפט יהיו ערכאה ראשונה כאשר רק עניינים מסויימים יישארו בבג"ץ?

המשפטי לממשלה: העברת כמות יותר גדולה מצריכה תגבור של בתי המשפט.

המשפטי לממשלה: לזה אין לנו כרגע התנדבות של האוצר.

המשפטי לממשלה: מונח על שולחן הוועדה גם תיקון לחוק בתי המשפט, שכולל בתוכו העברה מסויימת של תיקים מבתי המשפט המחוזיים לשלום.

המשפטי לממשלה: אנחנו נצטרך להחליט איך אנחנו ממשיכים את תהליך העברה ההדרגתי, כי הרעיון הבסיסי מלכתחילה היה שבשלב מסויים בתי המשפט המחוזיים יהפכו לבתי משפט כלליים לעניינים מנהליים, כלומר הם יהיו ברירת המחדל, הם יהיו בעלי הסמכות השיעורית.

המשפטי לממשלה: הקונספציה היתה להפוך את השיטה כך שבמקום שתהיה רשימה לבית משפט מחוזי, תהיה רשימה של דברים שיישארו בבג"ץ.

המשפטי לממשלה: זה הצעד המהותי.

המשפטי לממשלה: זה יצטרך להיות כרוך בהתארגנות אדמיניסטרטיבית.

המשפטי לממשלה: היום אנחנו מדברים במשהו יותר מצומצם בתוך התהליך ההדרגתי.

המשפטי לממשלה: הנושא העיקרי שאנחנו מעבירים עכשיו עוסק בנושא של הסדרת עיסוק.

המשפטי לממשלה: יש כמה דברים קטנים שאנחנו עושים בהם סדר, כמו בתכנון ובנייה, בענייני מכרזים, בענייני מנהל אוכלוסין, כאשר אלה דברים שעיקר העבודה בהם נעשתה, הם רק צריכים ליטוש סופי.

המשפטי לממשלה: הנושא העיקרי שנדון בהצעת החוק הזאת זה נושא של הסדרת עיסוק.

המשפטי לממשלה: לא עיסוק במובן של רישוי עסקים שמסדיר את מקום העסק, אלא בתחומי הרפואה.

המשפטי לממשלה: יש כאן רשימה של קרוב ל-20 מקצועות.

יצחק לוי: אפשר לערער על החלטות של בתי המשפט לעניינים מנהליים לעליון?

המשפטי לממשלה: כן.

המשפטי לממשלה: החוק בנוי על 3 תוספות.

המשפטי לממשלה: התוספת הראשונה והעיקרית היא עתירות, כלומר יש תקיפה ישירה של החלטה של רשות מנהלית בבית המשפט בדומה לעתירות בבג"ץ.

המשפטי לממשלה: התוספת השנייה זה ערעורים מנהליים.

המשפטי לממשלה: זה כאשר מגיעים לבתי משפט כערכאה שנייה, כשבדרך יש בית דין מנהלי, ועדת ערר וערעור מנהלי.

המשפטי לממשלה: יש את התוספת השלישית, שבינתיים היא מצומצמת, שעוסקת בתובענה מנהלית.

המשפטי לממשלה: נושא המכרזים עצמו נדון במסגרת עתירה מנהלית, אבל יש תביעה אזרחית שנגזרת ממנו שנדונה כתובענה מנהלית.

המשפטי לממשלה: זה הליך אזרחי רגיל שנדון בפני בית המשפט המנהלי כיוון שהוא המומחה לתחום המכרזים.

המשפטי לממשלה: על עתירה מנהלית יש ערעור בזכות לבית המשפט העליון, כשערעור מנהלי זה ערעור ברשות.

המשפטי לממשלה: יש לנו כ-200 ערעורים מנהליים לבית המשפט העליון בשנה.

המשפטי לממשלה: 5% מכלל התיקים המנהליים שיש בפני בתי המשפט המחוזיים מגיעים לערעורים.

המשפטי לממשלה: זה אחוז מתון וסביר מאוד.

המשפטי לממשלה: הרציו בזמנו בהעברת הסמכויות היה שיש נושאים מנהליים שמצריכים בירור עובדתי מעמיק יותר מאשר מה שנעשה בבג"ץ.

המשפטי לממשלה: ההנחה שלנו היתה שיהיו נושאים שבהם תתפתח מומחיות יותר מעמיקה בבתי המשפט המנהליים.

המשפטי לממשלה: אני חושב שרואים את זה באופן מובהק בשני הנושאים הכי מובהקים בבתי המשפט המנהליים – תכנון ובנייה ומכרזים.

המשפטי לממשלה: אפשר לומר שהתפתחה תורת משפט בתחומים האלה שלא היתה בבג"ץ.

המשפטי לממשלה: הפסיקה של בית המשפט העליון בתחום של תכנון ובנייה הייתה בדרך כלל פסיקה ברמה הפורמאלית של הדברים.

המשפטי לממשלה: היום בתי המשפט המחוזיים נכנסים יותר לעובי הקורה בתחומי התכנון והבנייה.

המשפטי לממשלה: התפתחה פסיקה מעניינת שמצוטטת גם בבית המשפט העליון.

המשפטי לממשלה: יש נושאים רבים בתחומי התכנון והבנייה שאין להם פסיקה של בית המשפט העליון, למרות שהם היו הרבה מאוד פעמים ונדונו הרבה פעמים בבית המשפט העליון.

המשפטי לממשלה: גם בתחום המכרזים הדברים האלה באים לידי ביטוי.

המשפטי לממשלה: יש גישה קצת יותר פרקטית בתחום המכרזים.

המשפטי לממשלה: מהעיסוק של מאות תיקים יש היכרות יותר אינטימית של בתי המשפט המחוזיים עם כל מה שקשור לנושא של המכרזים, להיבט ההתקשרותי של הדברים.

המשפטי לממשלה: חוק חופש המידע בבתי המשפט המחוזיים זה תחום פסיקה שמתפתח.

המשפטי לממשלה: בתי המשפט המחוזיים מרחיבים את הזכות לחופש מידע לא תמיד לשביעות רצון רשויות המדינה.

המשפטי לממשלה: הם מגלים גישה די אקטיבית בתחומים האלה.

המשפטי לממשלה: בתי המשפט לעניינים מנהליים תפסו מקום של כבוד במסגרת של בתי המשפט.

המשפטי לממשלה: הם מוכיחים את עצמם.

המשפטי לממשלה: התהליך של ההתמקצעות הוא תהליך שלקח זמן, אבל היום אני חושב שיש לבתי המשפט המחוזיים את ההתמקצעות והם יכולים מבחינת הניסיון, היכולת והידע המקצועי לקלוט יותר נושאים.

המשפטי לממשלה: ההצעה הזאת נמצאת על שולחן הכנסת למעלה משנה.

המשפטי לממשלה: היא מבטאת עבודה של 3 שנים.

המשפטי לממשלה: אנחנו מקווים שנוכל להתקדם בעניין הזה.

תמי סלע: איך זה עובד בפרקליטויות המחוז?

המשפטי לממשלה: בכל בית משפט מחוזי רואים מדור פלילי, מדור אזרחי, מדור מנהלי.

המשפטי לממשלה: לא רק ברמת שופטים, גם ברמת מזכירות.

המשפטי לממשלה: בכל פרקליטות מחוז יש מחלקה מנהלית, יש מנהל מחלקה מנהלית, יש פרקליטים שמתמחים בתחומים המנהליים.

המשפטי לממשלה: התפתחו מחלקות מנהליות גם בפרקליטויות.

המשפטי לממשלה: לא תמיד זה היה קל, כי למידור יש יתרונות מובהקים של התמחות.

המשפטי לממשלה: מכיוון שיש לנו יותר תיקים היום במחוזי, אז יש יותר פרקליטים במחוזות שמתעסקים בבג"צים מאשר במחלקת הבג"צים.

המשפטי לממשלה: אנחנו בפרקליטות המדינה בתהליך התארגנות של טיפול בנושאים שהם ערעורים מנהליים.

המשפטי לממשלה: אנחנו בתהליך התארגנות.

המשפטי לממשלה: הנושא המובהק הוא נושא של מנהל אוכלוסין.

המשפטי לממשלה: אנחנו ממנים פרקליטה בכירה בפרקליטות שתרכז את כל העבודה של נושא מינהל אוכלוסין בכל המחוזות, על מנת להבטיח אחידות בטיפול.

המשפטי לממשלה: כל החוק הזה התחיל מאיזו שהיא אנומליה.

המשפטי לממשלה: המצב שבו בית המשפט העליון משמש כערכאה ראשונה הוא מצב לא נורמאלי לחלוטין.

המשפטי לממשלה: זה לא קיים בשום מקום בעולם.

המשפטי לממשלה: היו לזה יתרונות בשנים הראשונות של המדינה.

המשפטי לממשלה: אם היינו נשארים במצב הישן המערכת הייתה קורסת בדרך כזאת או אחרת.

המשפטי לממשלה: אין לזה הצדקה.

המשפטי לממשלה: רוב הנושאים לא מצדיקים לשבת בהרכב של 3 בבית המשפט העליון.

יצחק לוי: האם אנחנו רואים את ההצעה הזאת כהצעה אחרונה לפני המהפך הגדול, או שבפני הוועדה יובאו כל כמה זמן עוד שלבים?

המשפטי לממשלה: זה נושא שאנחנו מתלבטים בו עכשיו.

המשפטי לממשלה: לפני שבועיים דנו בשאלה הזאת.

המשפטי לממשלה: אני בדעה שאנחנו צריכים לסמן את נקודת הסוף, כלומר להחליט על הנקודה שבה נעשה את המפץ הגדול, את המאור הגדול שבו אנחנו נהפוך את סדר הדברים כך שבית המשפט המחוזי יהפוך לערכאה כללית.

המשפטי לממשלה: אם נמשיך כל פעם במנחה כזאת או אחרת אנחנו נאבד את הכיוון.

המשפטי לממשלה: אני לא יודע אם סימנו את הנקודה.

המשפטי לממשלה: אני חושב שאנחנו צריכים לסמן את הנקודה הסופית.

המשפטי לממשלה: אחרי קרוב ל-5 שנים שהחוק הזה בתוקף אנחנו מקבלים פרספקטיבה מספיק גדולה כדי לראות לאן הדברים צריכים ללכת.

המשפטי לממשלה: התחלנו בדיונים על הנושא הזה.

המשפטי לממשלה: אני מניח שתהיה בדרך עוד תחנה או שתיים.

המשפטי לממשלה: אני מעדיף כמה שפחות תחנות.

יצחק לוי: אם אתה מעריך שתהיינה עוד תחנות, זאת אומרת שאתה מעריך שנקודת הסוף איננה קרובה.

תמי סלע: האם זה משיקולים מערכתיים, או שמא זה משיקולים מהותיים?

המשפטי לממשלה: אלה שיקולים משני הסוגים.

המשפטי לממשלה: אלה שיקולים מהותיים במובן זה שצריך להחליט האם המערכות כולן בשלות לקבל לטיפול גם את הנושאים היותר מורכבים ורגישים.

המשפטי לממשלה: המשמעות של תחנה סופית היא שמה שיישאר בבג"ץ כערכאה ראשונה זאת רשימה מוגבלת.

המשפטי לממשלה: השאלה היא אם המערכות מוכנות לכך.

המשפטי לממשלה: ההיבט השני הוא היבט ארגוני.

המשפטי לממשלה: אם היום יש כ-2000 עתירות לבג"ץ, אז ההנחה שלנו היא שה2000 תיקים בבג"ץ יהפכו ל-4000 או 5000 תיקים במחוזי.

המשפטי לממשלה: זה מחייב תוספת של פרקליטים ושופטים.

המשפטי לממשלה: זה חייב תיאום מוקדם עם הנהלת בתי המשפט, עם האוצר, עם הנציבות.

יצחק לוי: אני לא חושב שנקודת הסוף צריכה לדרוש מהפיכה גדולה, כי לאוצר קשה לעשות שינויים.

יצחק לוי: הוספת תקנים זה לא דבר פשוט.

יצחק לוי: גם אז כשתגיעו להידברות עם האוצר הם יבקשו לפרוס את זה על פני 5 שנים.

יצחק לוי: ראה דברת, ראה חוק המוגבלים.

יצחק לוי: צריך לקחת את זה בחשבון.

יצחק לוי: חשבתי שהבאתם לפה שלב של תקנון נוסף על-מנת שנתחיל להגדיל את המערכת במקביל, אבל אתה אומר שלא.

המשפטי לממשלה: אם נעביר במקביל חלק מהרפורמה הכללית יותר של העברת תיקים מהמחוזי לשלום, אז בית המשפט המחוזי יוכל לקלוט אותם.

המשפטי לממשלה: לא מדובר בהרבה תיקים.

המשפטי לממשלה: אלה אותם 2000 תיקים בבג"ץ שמטופלים ביחד עם עוד אלפי תיקים אחרים על ידי 14 שופטים.

פרופ' יצחק זמיר: הדברים של היועץ המשפטי מקובלים עלי.

פרופ' יצחק זמיר: מה שיש לי להוסיף זה הסבר על הרקע להצעה הזאת.

פרופ' יצחק זמיר: ההצעה הזאת, להבדיל מרוב הצעות החוק שיוצאות מהממשלה, עובדה על ידי ועדה שהוקמה עוד לפני שהחוק נחקק.

יצחק לוי: נדמה לי שהחוק קיים עוד לפני שנת 2000.

פרופ' יצחק זמיר: החוק הזה היה בכנסת כ-3 שנים מאז שהוא נחקק.

פרופ' יצחק זמיר: הוועדה קיימת 10 שנים או יותר.

פרופ' יצחק זמיר: היא הכינה את הנוסח המקורי של החוק, היא ליוותה את החוק כל הזמן.

פרופ' יצחק זמיר: הוועדה עדיין מתכנסת.

פרופ' יצחק זמיר: בוועדה יושבים שופטים של בית המשפט העליון, שופטים של בית המשפט המחוזי.

פרופ' יצחק זמיר: היועץ המשפטי ישב בה עוד בהיותו משנה ליועץ המשפטי לממשלה.

פרופ' יצחק זמיר: הוא עדיין משתתף בישיבות הוועדה.

פרופ' יצחק זמיר: הוועדה הזאת, בעבודה יסודית וממושכת, הכינה את ההצעה הזאת.

פרופ' יצחק זמיר: בין היתר היא התחילה לדון בשאלה מתי יבוא המפנה הגדול.

פרופ' יצחק זמיר: זה נמצא בעיצומם של הדיונים, לכן אין לנו עמדה בשאלה הזאת.

פרופ' יצחק זמיר: ההצעה הזאת היא הצעה טכנית, אין בה שינויים, היא פשוט ממשיכה עוד צעד.

פרופ' יצחק זמיר: זאת הצעה שעובדה במשותף בוועדה ובמשרד המשפטים.

יצחק לוי: האם בוועדה שותפים גם לשכת עורכי הדין, או שזה רק גורמים ממשלתיים?

פרופ' יצחק זמיר: ברובה היא ועדה ממסדית.

מיכל פינצ'וק: אנחנו מברכים על ההצעה.

מיכל פינצ'וק: אני עוסקת בנושא של עובדים זרים.

מיכל פינצ'וק: ההצעה כאן כוללת שינויים חיוביים מבחינת זכויותיהם של עובדים זרים.

מיכל פינצ'וק: זה יקל על עובדים זרים מבחינת הנגישות לבית משפט לעניינים מנהליים.

מיכל פינצ'וק: בהצעה הזאת יש גם תיקון מהותי לחוק הכניסה לישראל.

מיכל פינצ'וק: בחוק הכניסה לישראל אין דבר וחצי דבר לגבי בתי משפט מנהליים.

מיכל פינצ'וק: הכוונה שלי היא לאותם סעיפים שמדברים על פרק הזמן שבו ניתן יהיה לשחרר בערבות שוהה בלתי חוקי.

מיכל פינצ'וק: זה סעיף שהוא סעיף מהותי שנוגע לחוק הכניסה לישראל.

מיכל פינצ'וק: לא ברור מה הוא עושה פה בהצעת החוק הזאת, איך הוא השתרבב בטעות או שלא בטעות להצעה הזאת.

מיכל פינצ'וק: לטעמנו ראוי לקיים דיון מהותי באותם סעיפים בחוק הכניסה לישראל, שאינם נוגעים כלל לחוק בתי משפט לעניינים מנהליים.

רן ורניק: החוק שאושר ב-2000 עשה טוב בהרבה מובנים, גם מבחינת ההתמקצעות וגם מבחינת הנגישות.

רן ורניק: החוק במקומו, גם התיקון במקומו.

רן ורניק: הוועדה הסתכלה בצורה מאוד ממסדית לא במובן האינטרסנטי, אלא במובן של הפרדה בין הידע היותר תיאורטי מאספקלריה של בית המשפט לבין הידע המעשי שנצבר בשוק.

רן ורניק: גם אם נקבל את הגישה שהיטל השבחה זה אקט מינהלי, עדיין קיים מנגנון יעיל.

רן ורניק: המנגנון יעיל מבחינת העלויות שלו, מבחינת לוחות הזמנים שלו.

רן ורניק: זה עניין של חודשים.

רן ורניק: בין חודשיים ל5 חודשים לתיק ממוצע.

רן ורניק: לא שההצעה הזאת משנה בהסדר שקיים, אבל היא פותחת מסלולים חלופיים, כמו למשל השגה לוועדה המקומית על עצם החיוב.

גלי בן-אור: פרק א': תיקון חוק בתי משפט לעניינים מנהליים תיקון סעיף 1 בחוק בתי משפט לעניינים מנהליים, התש"ס-2000 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 1, אחרי "לצדק" יבוא "ובבתי משפט אחרים".

גלי בן-אור: כשחוקקנו את החוק המקורי דיברנו בעיקר על העברה של נושאים מבג"ץ לבתי המשפט המחוזיים.

גלי בן-אור: במהלך העבודה התברר לנו שיש הרבה פעמים מקרים שאנחנו נזקקים להעביר סמכויות שהיו עד עכשיו בבית המשפט המחוזי לבית המשפט לעניינים מנהליים.

גלי בן-אור: כדי לקבע את הפרקטיקה, וכדי שיהיה ברור בסעיף המטרה שזה לא רק הורדה מלמעלה למטה אלא גם סדר ברמה האופקית.

יצחק לוי: האם זה יכול להיות גם מהשלום למחוזי?

גלי בן-אור: אפילו מהשלום.

יצחק לוי: אנחנו מאשרים את סעיף 1.

גלי בן-אור: תיקון סעיף 5 2.

גלי בן-אור: "בסעיף 5 לחוק העיקרי – (1) בפסקה (א), אחרי "בתוספת הראשונה" יבוא "למעט עתירה שעניינה התקנת תקנות או תוקפןן; (2) בפסקה (4), המילה "מינהלי" – תימחק".

גלי בן-אור: לגבי חלק מהנושאים היתה המעטה של הנושא של התקנת תקנות מגדר העניינים שבגינם ניתן לעתור.

יצחק לוי: כי זה לא היה דבר מנהלי?

גלי בן-אור: להיפך, זה דבר מנהלי בעל רמת חשיבות והשלכה רחבה שכזאת.

גלי בן-אור: .

יצחק לוי: האם הכוונה היא להשאיר את התקנות לבית המשפט העליון?

גלי בן-אור: בדיוק.

יצחק לוי: האם זה גם בשלב הסופי, או שאנחנו עושים תיקון שנצטרך לתקן אותו שוב?

גלי בן-אור: נראה לנו מתאים שהנושאים האלה יידונו בבג"ץ.

גלי בן-אור: גם היום אנחנו עומדים על כך שהנושאים האלה יידונו בבג"ץ.

המשפטי לממשלה: אנחנו לא מדברים עדיין על השלב הסופי.

פרופ' יצחק זמיר: אני חושב שבשלב הסופי אפשר להעביר את זה למחוזי, אבל עוד לא דנו בזה.

המשפטי לממשלה: התיקון הוא במידה מסוימת תיקון של עריכה.

המשפטי לממשלה: אנחנו ברוב הדברים שעסקנו מצאנו את עצמנו עושים סיווגים.

המשפטי לממשלה: חקיקת משנה היא מעין חקיקה ראשית.

יצחק לוי: האם היא חקיקת משנה של רשות מקומית, או של שר?

המשפטי לממשלה: הפצה של שר, אבל באישור הכנסת.

המשפטי לממשלה: בתהליך ההדרגתי חשבנו שאלה מהדברים היותר רגישים שצריך להשאיר לשלב העברה הסופי.

יצחק לוי: למה שלא תעשו את זה באיזו שהיא הוראה פנימית של בית משפט?

המשפטי לממשלה: אי אפשר בהוראה פנימית.

יצחק לוי: האם אתם מתכוונים בשלב מסויים לבוא ולמחוק את זה?

המשפט לממשלה: כתוב שענייני ארנונה עוברים לבית המשפט המחוזי, למעט החלטות שר הפנים, שר האוצר או שניהם ביחד.

יצחק לוי: אם אתה בשלב הסופי רוצה להשאיר במחוזי ויש בין כה וכה ערעור לעליון.

יצחק לוי: .

גלי בן-אור: העניין הוא לא הערעור לעליון.

גלי בן-אור: אנחנו חושבים שהמצב שבו אדם יכול לתקוף תקנות בבית משפט מחוזי בחיפה ולקבל החלטה אחת, לתקוף בבית משפט מחוזי בבאר שבע ולקבל החלטה שנייה זה דבר שפוגע בוודאות וביציבות.

גלי בן-אור: תקנה זה משהו מאוד חשוב, זה משהו שיש לו השלכה כלל ארצית.

המשפטי לממשלה: הנושא של תוקף התקנות מייצג קבוצה של דברים בעלי חשיבות ורגישות שבתהליך הדרגתי נכון להשאיר אותם לסוף, בין אם יוחלט להוריד אותם ובין אם להשאיר אותם.

גלי בן-אור: בפועל זה משקף מצב קיים.

תמי סלע: לא בכל העניינים.

יצחק לוי: זאת הרחבה לכל העניינים.

גלי בן-אור: זה יישור קו.

גלי בן-אור: היתה תוספת מקורית לחוק.

גלי בן-אור: התוספת הזאת הורחבה בצו שנכנס לתוקף שנה וחצי אחרי תחילת החוק.

גלי בן-אור: הייתה לנו הזדמנות להסתכל על כל מה שנעשה עד עכשיו כדי לראות שהיו קצת אי התאמות, קצת שינויים.

תמי סלע: יש תקנות שהן יותר בעלות חשיבות, שהן ממש דומות לחקיקה, אבל יש גם הרבה פעמים כניסה לפרטי פרטים.

תמי סלע: זה ישאיר או יביא עניינים קטנים לבית המשפט העליון.

יצחק לוי: הממשלה לא רוצה לטפל בשלב הזה במה שאת אומרת.

תמי סלע: הרבה מהמקרים מתאימים יותר להישאר בבית המשפט העליון, כשבתוכם יש עניינים שהם יותר..

תמי סלע: אולי להפוך את הוראת המחדל בגזרה הזאת, זאת אומרת העתירה מוגשת אבל יש שיקול דעת לבית המשפט העליון להוריד את זה למחוזי.

המשפטי לממשלה: על בסיס פרטני?

תמי סלע: כן.

המשפטי לממשלה: אני מסתייג באופן עקרוני משיטה כזאת בכל תחום.

המשפטי לממשלה: אני חושב שצריכים להיות כללים של ודאות.

המשפטי לממשלה: אם נותנים שיקול דעת, השיקול דעת יכול להיות מושפע מהרבה דברים כי שופט אחד יעביר ככה, שופט אחר יעביר אחרת.

פרופ' יצחק זמיר: זה גם מאריך את ההליך.

יצחק לוי: אנחנו מאשרים את זה כפי שזה.

תמי סלע: בניסוח כתוב: "למעט עתירה שעניינה התקנת תקנות או תוקפן".

תמי סלע: רוצים לשדר פה שזה משהו ישיר כנגד התקנות, לא עתירה שיש בה תקיפה של החלטה ספציפית בין האדם לרשות.

תמי סלע: אחד הדברים החלופיים שתוקפים זה גם את התקנות.

תמי סלע: אני חושבת שכדאי לכתוב את המילים "עתירה נגד".

תמי סלע: זה שימוש שמשתמשים בו הרבה בחקיקה.

פרופ' יצחק זמיר: יש פסיקה של בית המשפט העליון שאומרת שזה תלוי מה העניין הדומיננטי.

פרופ' יצחק זמיר: אם זה עניין דומיננטי, אז לפי הלשון הזאת זה בבג"ץ.

המשפטי לממשלה: זה בא להבחין בין תקיפה עקיפה לישירה.

המשפטי לממשלה: בתקיפה עקיפה אפשר לתקוף תוקף של תקנה גם בבית משפט לתעבורה, כפי שהיום אפשר עדיין לתקוף חוקתיותו של חוק גם בבית משפט לתעבורה או בבית משפט שלום.

המשפטי לממשלה: אנחנו עוסקים בתקיפה ישירה.

המשפטי לממשלה: אין לי בעיה כשמדובר בניסוח, אבל אני חושב שהמילה " עניינה" זאת אחת המילים העבריות הגמישות ביותר.

יצחק לוי: הכוונה היא כוונה ברורה.

המשפטי לממשלה: המקרה השגרתי זה שתוקפים את החוקיות של התקנה עצמה.

המשפטי לממשלה: לפעמים יש עתירות שעוסקות בתהליך ההתקנה, לא במוצר הסופי.

המשפטי לממשלה: רצינו שיהיה ברור שאם עומד על הפרק התוקף של התקנות, אז לא משנה באיזו דרך מציגים את זה.

יצחק לוי: אנחנו מאשרים את התיקון הזה.

יצחק לוי: אם יהיה צורך בתיקון נוסח אנחנו נעשה את זה לקראת סוף החקיקה.

גלי בן-אור: התיקון השני בסעיף הזה הוא השמטת המילה "מנהלי".

גלי בן-אור: החוק, בסעיף 5 שבו, מונה 3 מסלולים עיקריים של עניינים מנהליים שמועברים: עתירות, ערעורים והתובענות הכספיות שנלוות לעניינים המנהליים.

גלי בן-אור: סעיף קטן (4) מאפשר לנו מסלול נוסף של עניינים מנהליים שבחוק אחר נקבע שבית משפט לעניינים מנהליים ידון בהם, בכפוף להוראות אותם חוקים.

גלי בן-אור: אותם חוקים יכולים לקבוע מסלולים קצת שונים, כמו למשל הרכב שלושה לעומת הרכב אחד, כמו למשל שההחלטה שם בעתירה היא סופית להבדיל מכאן שיש זכות ערעור.

גלי בן-אור: העניינים האלה שמועברים בחוקים אחרים הם לאו דווקא מנהליים טהורים.

גלי בן-אור: חוק ההתנתקות איפשר תקיפה של החלטות של הוועדה המיוחדת בבית משפט לעניינים מנהליים.

גלי בן-אור: הוועדה המיוחדת היא ועדה מנהלית בתוך המנהל שפוסקת סכומי פיצויים, אבל העניינים מן הסתם שיידונו שם הם עניינים של כמות וכספים.

גלי בן-אור: זה לא ממש עניין מנהלי פרופר.

תמי סלע: ההגדרה של עניין מנהלי בחוק מאוד רחבה.

תמי סלע: לי היתה תחושה מוזרה עם התיקון הזה, כי מוקמת פה ערכאה שכל עניינה זה לדון בעניינים מנהליים.

תמי סלע: מנסים לרכז אצלה את העניינים המנהליים.

יצחק לוי: אני חושב שהמילה "מנהלי" מהותית פה.

יצחק לוי: זה לא תיקון קוסמטי.

המשפטי לממשלה: הרעיון הוא שהעניינים יהיו מנהליים.

המשפטי לממשלה: יש דברים שהם לא עניינים מנהליים טהורים.

יצחק לוי: אפשר לכתוב שעיקרו מנהלי, לא למחוק לגמרי.

יצחק לוי: אתם פה משאירים את הסעיף חשוף לגמרי.

יצחק לוי: אם תהיה פעם מצוקה בנושא מסויים או עומס יכולים לומר שאפשר להעביר את זה למנהליים.

יצחק לוי: למה לפתוח את הפתח הזה?

יצחק לוי: אם יש לכם בעיה שזה לא מנהלי טהור, אז זה עניין שבעיקרו הוא מנהלי.

יצחק לוי: תשאירו את המילה "מנהלי".

יצחק זמיר: לבית המשפט לעניינים מנהליים יש סמכות בעניינים מסוימים שנוגעים לחברות ממשלתיות או עירוניות.

יצחק זמיר: לא מדובר בעניינים מנהליים, כי החברה הממשלתית לא נחשבת לרשות.

יצחק זמיר: מכרז בחברה ממשלתית לא שונה ממכרז ברשות השידור.

יצחק לוי: האם אנחנו מסוגלים להגדיר את מה שאתה אומר?

יצחק לוי: להשאיר סעיף כל כך פתוח זה לא דבר שנראה לי.

פרופ' יצחק זמיר: זה רק במקרה שחוק אחר עושה את זה.

המשפטי לממשלה: חשבנו שעדיף שלא תאמר המילה "מנהלי", כי יש דברים שהם לא מנהליים.

המשפטי לממשלה: זה לא מעורר לנו בעיה מעשית, כי ממילא הדברים שנכנסים לסעיף 5(4) הם דברים שנעשים בחקיקה ראשית.

המשפטי לממשלה: לא תתעורר שאלה של סמכות.

יצחק לוי: אני מציע שתשאירו את זה.

יצחק לוי: אנחנו מוחקים את התיקון השני בסעיף 2.

גלי בן-אור: 3.

גלי בן-אור: תיקון סעיף 12 בסעיף 12(ב) לחוק העיקרי, אחרי פסקה (3) יבוא: "(3א) החלטה בעניין סמכות עניינית;" סעיף 12 זה סעיף שמונה את בקשת רשות הערעור שאפשר להגיש לפי החוק.

גלי בן-אור: כמו שציינו קודם, על עתירה מנהלית או תובענה מנהלית יש זכות ערעור.

גלי בן-אור: סעיף 12 משרטט את אופן הגשת בקשת רשות ערעור על ערעורים מנהליים וגם על החלטה אחרת.

גלי בן-אור: סעיף קטן (ב) מונה מה הן החלטות אחרות שבגינן ניתן להגיש בקשת רשות ערעור, שזה סעיף ראשוני בחקיקה.

גלי בן-אור: עד עכשיו החלטה אחרת היתה נתונה לפרשנות פסיקתית.

המשפטי לממשלה: החלטה אחרת היא סוג של החלטת ביניים, היא לא פסק הדין הסופי.

יצחק לוי: זאת אומרת, גם פסק דין וגם החלטה אחרת.

היועץ המשפטי: הכללים מאוד ברורים על פסק הדין הסופי.

היועץ המשפטי: בערעור מנהלי יש צורך בבקשת רשות ערעור.

היועץ המשפטי: בקשה אחרת היא החלטת ביניים שניתנת במסגרת אחד מההליכים האלה, בין אם זו עתירה ובין אם זה ערעור.

היועץ המשפטי: השאלה היא אם אפשר לערער על החלטת ביניים, לא על פסק הדין הסופי של הליך.

היועץ המשפטי: סעיף 12 (ב) מגדיר באופן נקודתי איזה סוגי החלטות ביניים מאפשרות ערעור תוך כדי ההליך.

היועץ המשפטי: מדובר ברשימה סגורה של דברים.

היועץ המשפטי: יש היום בסך הכל 3 החלטות שאפשר לבקש לגביהן ערעור.

היועץ המשפטי: החלטת ביניים היא תמיד ברשות, לא בזכות.

היועץ המשפטי: הבקשה היא לגבי סמכות עניינית.

היועץ המשפטי: הנושא הזה של סמכות עניינית הוא נושא שמתעורר לא פעם במסגרת הדיונים.

היועץ המשפטי: יכול להיות שהוא חלק מחבלי הלידה של החוק.

היועץ המשפטי: מתעוררות לעיתים לא רחוקות שאלות אם העניין הוא בסמכותו של בית משפט.

היועץ המשפטי: זה דבר לא נדיר.

יצחק לוי: מה היה ב-5 השנים האלה בנושאים האלה של סמכות עניינית?

המשפטי לממשלה: לא היה.

המשפטי לממשלה: היינו צריכים לחכות לפסק הדין הסופי, ואז היו מחזירים את הכל.

המשפטי לממשלה: כך היו מבזבזים את כל ה-6 או 9 חודשים.

המשפטי לממשלה: פה זה עניין מהותי, זה לא עניין טכני.

יצחק לוי: זאת אומרת, אנחנו מרחיבים את יכולת הערעור.

המשפטי לממשלה: כיוון שזאת רשות ערעור, אז בית המשפט העליון צריך לתת או לא לתת.

תמי סלע: הרעיון פה הוא שיהיה מספר מוגבל.

תמי סלע: זאת המגמה בבתי משפט אזרחיים.

תמי סלע: פה במיוחד, כי ההליכים צריכים להיות יותר מהירים, יותר סופיים.

תמי סלע: השאלה פה היא אם יש עוד סוגים של החלטות שהיה נכון לאפשר גם עליהם.

תמי סלע: אני יודעת שהיתה התלבטות לגבי סמכות מקומית.

המשפטי לממשלה: התלבטנו לגבי הנושא של סמכות מקומית, אבל החלטנו לוותר בגלל המגמה שהליך מנהלי צריך להיות מהיר.

המשפטי לממשלה: סמכות מקומית זה פחות מהותי.

המשפטי לממשלה: אמרנו שזה לא נורא אם בית משפט במקום לדון בירושלים ידון בתל-אביב.

המשפטי לממשלה: זה לא עניין מהותי, לכן גם אין טעם לאפשר ערעור תוך כדי.

המשפטי לממשלה: סמכות עניינית זה דבר יותר מהותי.

גלי בן-אור: תיקון התוספת הראשונה 4.

גלי בן-אור: בתוספת הראשונה לחוק העיקרי – (1) בפרט 1, הסיפה החל במילים "לעניין תוספת זו" – תימחק; (2) במקום פרט יבוא: "2.

גלי בן-אור: חופש המידע – ענייני חופש המידע לפי חוק חופש המידע, התשנ"ח-1998."; בתוספת היום ההפניה היא לסעיף 17 לחוק חופש המידע.

גלי בן-אור: בסעיף 17 נמנו 3 סוגי עניינים שבגינם ניתן לעתור.

גלי בן-אור: יצא מצב שהיו עניינים מסוימים שמועברים לסמכות בית משפט לעניינים מנהליים, כשמה שלא מנוי שם הוא בסמכות בג"ץ.

גלי בן-אור: רצינו לרכז את כלל ענייני חופש המידע בסמכות בית משפט לעניינים מנהליים.

תמי סלע: איזה סוגי החלטות?

המשפטי לממשלה: ברגע שמנסים להגדיר סוגי עניינים תמיד נשארים דברים לא מכוסים, כולל מינוי ממונה על חופש המידע.

המשפטי לממשלה: אני לא זוכר דברים שבפועל הגיעו לבג"ץ.

המשפטי לממשלה: החוק אומר שכל רשות צריכה לפרסם רשימה של דברים.

המשפטי לממשלה: רשות שלא פרסמה צריכה ללכת לבג"ץ.

המשפטי לממשלה: הדברים העיקרים של החוק ילכו לבית משפט מחוזי, כשהדברים שהם זוטות שלא נכנסו.

המשפטי לממשלה: .

המשפטי לממשלה: מלכתחילה הכוונה של חוק חופש המידע הייתה שענייני חופש המידע ילכו למחוזי.

המשפטי לממשלה: הניסוח היה כזה שנשארו בשוליים כל מיני דברים.

תמי סלע: אבל האם היה מקרה שפתאום ראו שהוא הגיע לבג"ץ ואמרו.

תמי סלע: .?

המשפטי לממשלה: לא.

יצחק לוי: למה בתחילה חשבתם לפצל את חופש המידע לשניים?

גלי בן-אור: לא חשבנו.

גלי בן-אור: חוק חופש המידע נחקק ב1998.

תמי סלע: יש מקומות בתוספת שאתם כותבים החלטה של רשות לפי חוק, ויש מקומות שאתם כותבים את המילה "ענייני".

תמי סלע: יש סיבה לזה?

תמי סלע: אולי לפי חוק חופש המידע יש פנייה של צד שלישי, משהו שהוא בכלל לא עניין של רשות.

המשפטי לממשלה: כי לפעמים בחוקים מסוימים יש עניינים שהם לגמרי לא מנהליים, כמו ענייני משמעת, הוראות פליליות.

המשפטי לממשלה: במקום שיכולנו לכתוב נוסחה כללית השתמשנו בענייני חופש מידע או ענייני ארנונה.

יצחק לוי: אפשר לאשר את התיקון הזה.

תמי סלע: אני מציע שאת העניין של חינוך נשאיר, כי עליו יש מחלוקת.

גלי בן-אור: (4) במקום פרט 5 יבוא: "5.

גלי בן-אור: מכרזים – ענייני מכרזים של גוף או רשות המנויים בסעיף 2 לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992, שעניינם התקשרות בחוזה לביצוע עסקה בטובי או במקרקעין, לביצוע עבודה או לרכישת שירותים, וכן מכרזים שעניינם מתן רשיון או זיכיון לפי דין.

גלי בן-אור: "; נשמטו לנו כאן המילים "רשויות מקומיות".

גלי בן-אור: פרט 5 בנוסח הקודם שלו אמר ענייני מכרזים של המדינה, רשויות מקומיות, תאגידים שהוקמו לפי חוק, חברות ממשלתיות וחברות בת ממשלתיות שעניינן התקשרות בחוזה, לביצוע עסקה בטובין או במקרקעין או לביצוע עבודה או לרכישת שירותים.

גלי בן-אור: הפרט הזה התבסס על הנוסח של סעיף 2 לחוק חובת מכרזים, שמנה את הגופים שעליהם חלה חובת המכרז.

גלי בן-אור: במהלך השנים חוק חובת מכרזים משתנה, מכניסים בו שינויים מפעם לפעם, ואז כל פעם צריך לעדכן את הפרט גם בתוספת שלנו.

גלי בן-אור: חשבנו שזה מנגנון מסורבל, לא נכון, ושעדיף לנו להפנות לסעיף עצמו כדי לשאוב כל גוף שחלה עליו חובת מכרז שיהיה בסמכות בית משפט לעניינים מנהליים.

יצחק לוי: אז את לא צריכה לכתוב רשויות מקומיות.

גלי בן-אור: חובת המכרז של רשויות מקומיות לא נובעת מחוק חובת מכרזים, היא נובעת מתקנות העיריות.

גלי בן-אור: הן היו בנוסח הקודם כי היתה לנו רשימת מכולת.

גלי בן-אור: כשעברנו לנוסחה המצומצמת זה פשוט נשמט מהנוסח שלנו, לכן צריך להוסיף אותם לכאן.

תמי סלע: יש פה גם תוספת מכרזים שעניינם מתן רשיון או זיכיון.

תמי סלע: זה לא היה קודם.

גלי בן-אור: זה לא היה קודם.

גלי בן-אור: המכרזים שנמנו קודם היו מכרזי התקשרות לביצוע עסקאות או ביצוע עבודות.

גלי בן-אור: חשבנו שנכון להוסיף גם מכרזים שעניינם מתן רשיון או זיכיון לפי דין לכלל העניינים הנדונים בבית משפט לעניינים מנהליים.

גלי בן-אור: אחרי המילים "חוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992 יבוא "וכן מכרזים של רשות מקומית".

גלי בן-אור: (5) במקום פרט 6 יבוא: "6.

גלי בן-אור: עמותות – החלטה של הרשם לפי חוק העמותות, התש"ם-1980, למעט לפי פרק ז' לחוק האמור.

גלי בן-אור: ";

המשפטי לממשלה: פרק ז' זה עניינים של פירוקים, עניינים אזרחיים.

תמי סלע: כשעניין רשם האגודות השיתופיות היה בחוק המקורי, נשאלה השאלה באיזה תוספת זה אמור להיות.

תמי סלע: חלק מהחלטות של הרשם זה בעצם הליך מעין שיפוטי.

תמי סלע: אני שומרת לעצמי את הזכות לבחון איפה זה מתאים להיות.

המשפטי לממשלה: הבעיה היא הפוכה.

המשפטי לממשלה: הכללה של רשם האגודות השיתופיות בתוספת השנייה היא שגויה.

המשפטי לממשלה: ההצדקה של זה היא שפקודת האגודות השיתופיות קובעת שהחלטות של רשם אגודות שיתופיות בעניינים מסוימים דינם כדין החלטה של בית משפט מחוזי.

המשפטי לממשלה: הייתה לו אסמכתא להיתלות בה כאילו הוא רשות שיפוטית, למרות שההחלטות שלו.

המשפטי לממשלה: .

פרופ' יצחק זמיר: היו לו כמה החלטות שיפוטיות.

גלי בן-אור: ברשם האגודות השיתופיות אנחנו מתכוונים להציע שני תיקונים מאוד מהותיים.

גלי בן-אור: נוצרה אנומליה באגודות שיתופיות בכך שמרבית ההחלטות המנהליות ירדו לבית משפט לעניינים מנהליים, כאשר ההחלטות האזרחיות של פקודת האגודות השיתופיות עדיין נותרו בבג"ץ.

גלי בן-אור: אנחנו בזמנו רצינו, אגב חוק בתי משפט לעניינים מנהליים, לסדר את זה אבל היה את חוק האיגוד השיתופי.

גלי בן-אור: הניסיון מוכיח שהייתה טעות לכלול את כל העניינים בתוספת השנייה, משום שיש עניינים שהם במהותם החלטות שיפוטיות שמתאימות להידון כערעור מנהלי, ויש החלטות מנהליות שתאימות להידון כעתירה.

גלי בן-אור: כיוון שזה ערעור מנהלי הרשם הוא לא צד להליך.

גלי בן-אור: שמענו את זה גם מהרשם וגם מבתי המשפט.

גלי בן-אור: במסגרת ועדת זמיר הוקמה ועדה נוספת שבודקת אופציות נוספות להרחבת סמכויות.

יצחק לוי: האם התיקון הזה מוחק בתוספת השנייה את כל העניינים שנוגעים לחוק העמותות?

גלי בן-אור: עמותות בכלל לא היה.

גלי בן-אור: תמי השוותה בין רשם העמותות לרשם האגודות.

גלי בן-אור: גם שם אנחנו נעשה רזולוציה נוספת של הסמכויות שלו.

תמי סלע: הייתי מעדיפה לשוב ולדון בסעיף הזה בישיבה הבאה.

תמי סלע: יש פה כמה רשמים שמעבירים את התקיפה של ההחלטות שלהם לבית משפט לעניינים מנהליים.

יצחק לוי: למה אתם מוציאים את ההחלטות על פירוק?

גלי בן-אור: זה ילך לבית משפט מחוזי אזרחי.

יצחק לוי: זאת אומרת שבעניין הזה אין שינוי.

המשפטי לממשלה: גם באגודות שיתופיות זה אותו דבר.

יצחק לוי: אני מאשר את הסעיף, כפוף לבקשה של תמי לשוב ולדון בו.

גלי בן-אור: (6) במקום פרק 7 יבוא: "7 רישוי עסקים וסדר ציבורי – (א) ענייני מתן רשיון או ביטול רשיון, היתר זמני או אישור לעסק טעון רישוי, לרבות קביעת תנאים לפי חוק רישוי עסקים, התשכ"ח-1968; (ב) צו לסגירת מקום לפי סעיף 229 לחוק העונשין, התשל"ז-1977; (ג) צו לסגירת חצרים לפי סעיף 78 לפקודת המשטרה.

גלי בן-אור: "; במהלך התקופה שחלפה ראינו שיש צו נוסף לסגירת חצרים לפי סעיף 78 לפקודת המשטרה.

תמי סלע: הסעיף בפקודת המשטרה הוא סעיף ישן ולא מוצלח כשלעצמו.

תמי סלע: הוא מדבר על סגירת בתי קפה או מקום אחר שיש לציבור גישה אליו.

תמי סלע: העילה עצמה של הסגירה לא מתאימה לזמננו.

תמי סלע: הייתי רוצה להשאיר את הנושא הזה לישיבה הבאה.

המשפטי לממשלה: לא כל כך נראה לי, כי אנחנו לא עוסקים בסעיף עצמו.

המשפטי לממשלה: אנחנו עוסקים פה רק בסוגייה, אנחנו לא עוסקים בפקודת המשטרה.

המשפטי לממשלה: אנחנו עוסקים בשאלה מי יהיה בית המשפט שיעשה ביקורת שיפוטית על החלטת הסגירה.

המשפטי לממשלה: הסעיף לכשעצמו נשאר כפי שהוא.

המשפטי לממשלה: בכל מקום שיש צו מנהלי שנלווה להליך פלילי השארנו את זה באחריות בית המשפט הפלילי.

המשפטי לממשלה: כך עשינו ברישוי עסקים, כך עשינו בתעבורה, למרות שבמהות שלהם אלה צווים מנהליים.

המשפטי לממשלה: כאן מדובר בצו מנהלי נטו.

המשפטי לממשלה: אם נניח בעמק האלכוהול בחיפה יש דקירה ובאה המשטרה וסוגרת את המקום, אז במקום ללכת לבית משפט שלום הולכים לבית משפט לעניינים מנהליים.

המשפטי לממשלה: הרעיון הוא שמרכזים את הביקורת השיפוטית על החלטות מנהליות.

המשפטי לממשלה: .

יצחק לוי: למה הוא לא נכלל בחוק הראשון?

המשפטי לממשלה: כי לא שמנו לב.

יצחק לוי: אנחנו מאשרים את התיקון, כאשר תמי יכולה לבוא בישיבה הבאה אם היא חושבת שיש דבר שדורש תיקון.

גלי בן-אור: (7) בפרט 10(א), המילים " פרק ח'1: היטל השבחה ולפי" – יימחקו; פרט 10 זה הפרט שעוסק בתכנון ובנייה.

גלי בן-אור: הוא מונה את ענייני התכנון והבנייה שהם בסמכות של בית המשפט לעניינים מנהליים.

גלי בן-אור: אנחנו עושים תיקון בפרק ח' 1, ומשנים שם מעט את מנגנון הביקורת.

גלי בן-אור: אנחנו מעבירים את הסמכות שקבועה שם.

גלי בן-אור: צריך למחוק את המיעוט של זה מהתוספת הראשונה.

גלי בן-אור: אנחנו נגיע לזה בתיקון העקיף.

יצחק לוי: אנחנו לא נדון בזה עד שנראה את התיקון העקיף.

גלי בן-אור: (8) בפרט 12, אחרי "מינהל אוכלוסין" יבוא "ועובדים וזרים", ובמקום הסיפה החל במילים "התשי"ב-1952" יבוא "התשי"ב-1952 וכן החלטה של הממונה לפי פרק ד'1 לחוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים), התשנ"א-1991"; פרט 12 עוסק בנושאי מנהל אוכלוסין, ומונה במסגרתו החלטה של רשות לעניין אשרות כניסה ורשיונות ישיבה ועבודה, לרבות ענייני הרחקה, משמורת וכו'.

גלי בן-אור: היו תיקונים לחוק עובדים זרים.

גלי בן-אור: הנושאים של אשרות כניסה עוסקים גם בעובדים זרים.

גלי בן-אור: חשבנו שצריך לשלב את הדברים האלה ולהוריד אותם מבג"ץ לבתי משפט לעניינים מנהליים.

יצחק לוי: היום זה בבג"ץ?

המשפטי לממשלה: כן.

יצחק לוי: אנחנו מאשרים את פרט 8.

גלי בן-אור: (9) בפרט 17, המילים "למעט התקנת תקנות" – יימחקו;

יצחק לוי: אנחנו מאשרים.

גלי בן-אור: (10) בפרט 19, אחרי "החלטה" יבוא "של רשות" והסיפה החל במילים "בפרט זה" – תימחק; פרט 19 זה הפרט של בעלי חיים.

יצחק לוי: יש פה תוספת של רשות.

תמי סלע: שזה כאילו מצמצמם אם יש החלטות שאין לא של רשות.

גלי בן-אור: על הוטרינר יש ערעור.

גלי בן-אור: על החלטה של הוטרינר עותרים למנהל, כאשר המנהל לפי חוק הפיקוח על הכלבים הוא מנהל השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות או מי שהוא הסמיך לכך.

גלי בן-אור: על ההחלטה שלו אפשר יהיה לעתור לבית משפט לעניינים מנהליים.

יצחק לוי: אנחנו מאשרים את סעיף 10.