ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 429, 2005-05-26 10:00

גאלב מג'אדלה: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: פנו אלינו שני גורמים -האוצר וקצין הכנסת – בבקשה להופיע בפנינו בשני הסעיפים הרלוונטיים להם.

גאלב מג'אדלה: קצין הכנסת לא יכול היה להגיע הנה היום.

גאלב מג'אדלה: הבטחתי לקצין הכנסת לא להצביע היום, רק בשבוע הבא.

גאלב מג'אדלה: הוא רוצה להביא את המערכת שלו, את כל האנשים שקשורים לעניין.

מירי פרנקל-שור: אדוני היושב-ראש, הנושא שהעלה קצין הכנסת עלה בפני לראשונה ביום שלישי.

מירי פרנקל-שור: מצד אחד הנושא מורכב, מצד שני הוא לא מורכב.

מירי פרנקל-שור: הוועדה עומדת בפני סיום הצעת החוק הזאת.

מירי פרנקל-שור: נכון שצריך להתייחס לנושא של הכנסת, וחזקה עלינו שנתייחס בהצעת החוק הזאת לכל הנושא של הכנסת - לחסינות המשכן ולחסינות השטח שמסביב למשכן - אבל היות ואנחנו עומדים בפני סיום הטיפול בהצעת החוק הזאת, ניתן לפצל סעיף מסוים ולקבל את אישור הכנסת לכך.

מירי פרנקל-שור: אני מציעה שהנושא של חסינות והנושא של הפטור של מערכת הביטחון יבואו בהמשך לשולחן הכנסת.

מירי פרנקל-שור: חבל שעל הנושא של החסינות נעכב את כל הצעת החוק הזאת.

מירי פרנקל-שור: אני מציעה שנעבור על כל הנושאים שנשארו פתוחים.

מירי פרנקל-שור: יש סיכום לגבי כל הסעיפים.

מירי פרנקל-שור: דיברתי אתמול עם קצין הכנסת על הנושא הזה.

מירי פרנקל-שור: הפתרון הזה הוא על דעתו ולמיטב ידיעתי גם על דעתו של יושב-ראש הכנסת.

גאלב מג'אדלה: למה צריך את זה?

גאלב מג'אדלה: למה שלא נקיים עוד דיון קצר?

מירי פרנקל-שור: לא ברור כרגע אם הנושא קצר או לא.

גאלב מג'אדלה: אם הוא לא קצר ומורכב, אז על אחת כמה וכמה צריך להתייחס אליו.

מירי פרנקל-שור: זה לא צריך לעכב את כל הצעת החוק הזאת.

גאלב מג'אדלה: נודיע להם היום שבשבוע הבא נקיים דיון של פחות משעה.

גאלב מג'אדלה: אם הנושא מורכב, שיועילו בטובם להביא את כל הצוות שלהם.

גאלב מג'אדלה: אני לא חושב שיהיה איזה שהוא אסון המוני אם הנושא יידחה לעוד שבוע.

אהוד יתום: אני נחשפתי לנושא הזה כאחד היועצים של יושב-ראש הכנסת בנושא אבטחה.

אהוד יתום: המשמעות של הכנסת כמתקן אקס-טריטוריאלי היא משמעות כבדת משקל.

אהוד יתום: לקצין הכנסת יש כל מיני רעיונות בעניין שעל חלקם אני חולק, את חלקם אני מקבל.

אהוד יתום: האקס-טריטוריה הזאת מבחינה אבטחתית באה לידי ביטוי בנושאים שונים ומורכבים.

אהוד יתום: זה נושא מאוד לא פשוט.

אהוד יתום: אם אתה חושב שתסיים את העניין בשבוע ימים, אני חושב שאתה טועה.

אהוד יתום: לא נסיים את זה תוך שבוע ימים.

אהוד יתום: זה דבר שיעכב את כל חקיקת החוק הזה.

אהוד יתום: הנושא הזה כל כך בעייתי, שהגיע הזמן שיעלה אצלך, כבוד היושב-ראש, לדיון מהותי.

אהוד יתום: הכנסת כאקס- טריטוריה זה הגוף היחידי במדינה שהוא בסטטוס כזה.

אהוד יתום: אנחנו נשב פה עם היחידה לאבטחת אישים שעות על עצם השאלה מי אחראי על ראש הממשלה כשהוא נמצא בכנסת בעת אסון המוני.

אהוד יתום: ההצעה שגובשה בייעוץ המשפטי היא הצעה נכונה.

גאלב מג'אדלה: היינו מפצלים אם הייתם אומרים את זה מהתחלה.

רחל גוטליב: אין סעיף כזה.

רחל גוטליב: זה נושא חדש.

גאלב מג'אדלה: לא כך הבנתי מקצין הכנסת.

אהוד יתום: הכנסת נבלעה בתוך החוק.

גאלב מג'אדלה: מקצין הכנסת לא הבנתי שזה נושא חדש.

גאלב מג'אדלה: גם מהיועצת המשפטית , מירי, לא הבנתי שהנושא הוא נושא חדש.

מירי פרנקל-שור: אמרתי שהנושא הגיע ביום שלישי בפעם הראשונה.

גאלב מג'אדלה: אם אתם אומרים שזה נושא חדש, ואומר חבר הכנסת אהוד יתום שהנושא מורכב ומסובך, אז אני מציע שזה לא יהיה בכל העניין.

גאלב מג'אדלה: אחרי שנגמור את החוק, יתכנסו כל הגופים שאתה מדבר עליהם, יטכסו עצה ויחליטו מה לעשות איתו בנפרד.

מירי פרנקל-שור: לזה אני אתנגד.

מירי פרנקל-שור: הנושא, כמו שאמר חבר הכנסת יתום, הוא סבוך.

מירי פרנקל-שור: מצד אחד אנחנו רוצים לקדם את החוק, ומצד שני לא ללכת לכל מערכת החקיקה של תסקיר, מליאה, אלא שהוועדה תוכל להמשיך ולדון במעמד הכנסת בכל הנושא של אירוע אסון המוני.

מירי פרנקל-שור: הפתרון של הפיצול שהצעתי מקובל על הממשלה, מקובל על קצין הכנסת.

גאלב מג'אדלה: ברגע שנסכם את החוק ונאשר אותו יבואו כל הגורמים בנפרד בנושא הכנסת.

מירי פרנקל-שור: מכיוון שזה לא נושא שראוי שיידון בהצעת חוק פרטית, יהיה צריך ללכת לכיוון הצעת חוק ממשלתית.

מירי פרנקל-שור: הממשלה, כאשר היא מביאה הצעת חוק, צריכה להפיץ תסקיר, צריכה להביא את זה לוועדת שרים לחקיקה, צריכה להעביר את זה בכנסת בקריאה ראשונה.

מירי פרנקל-שור: אי אפשר להעביר את החוק הזה ללא התייחסות לכנסת.

מירי פרנקל-שור: אם אנחנו מחלקים את הצעת החוק הזאת, אז מה שהסתיים ונדון בהרחבה בוועדה נקדם למליאה לקריאה שנייה ושלישית, ואת הסעיף המסוים של פטור למערכת הביטחון, פלוס הפטור לנושא הכנסת, יישאר לדיון הוועדה.

מירי פרנקל-שור: אתה תציג את הצעת החוק במליאה בלי הנושא של הכנסת.

מירי פרנקל-שור: היו"ר גאלב מג'אדלה: אם נושא הפיצול הוא בהתאם לתקנון, ובמליאה זה יתקבל כחלק מנוהלים מקובלים, אז מבחינתי אין בעיה.

רחל גוטליב: זה נראה פתרון ביניים נכון.

ענת שפי: זה אכן נושא סבוך, אבל לא בהכרח הפתרון שלו מחייב תיקוני חקיקה.

ענת שפי: חלק מהתסבוכת של הנושא הזה הוא נהלים בין גופים.

אהוד יתום: הדיונים סבוכים.

מירי פרנקל-שור: מונח בפני הוועדה נוסח שמבליט, בהתאם להחלטות שהיו בוועדה, את השינויים שאנחנו מכניסים להצעת החוק הממשלתית.

מירי פרנקל-שור: אני אפנה את תשומת לב הוועדה לסעיפים שנשארו פתוחים.

מירי פרנקל-שור: התיקון הראשון שנכנס זה אירוע כימי וביולוגי.

מירי פרנקל-שור: זה נושא שסוכם בוועדה.

מירי פרנקל-שור: הנושא השני זה אירוע קרינה רדיולוגי.

מירי פרנקל-שור: יש כאן הגדרה חדשה, כפי שהעביר לנו ד"ר מירון ישראלי.

עידו בן-יצחק: ההגדרה של אירוע קרינה רדיולוגי, כפי שהציע ד"ר מירון ישראלי, אומרת כך: אירוע שבעקבותיו נחשף או עלול הציבור להיחשף לקרינה ברמה החורגת מרמת ההתערבות הנמוכה ביותר שנקבעה לאוכלוסייה בתקן להגנה מפני קרינה של הוועדה לאנרגיה אטומית.

ד"ר מירון ישראלי: ההגדרה שהייתה קודם התייחסה למושג של מנה גבולית.

ד"ר מירון ישראלי: יש הרבה מאוד מנות גבוליות.

ד"ר מירון ישראלי: בדרך כלל כשמשתמשים במושג של מנה גבולית מתייחסים לחיי שיגרה, לדברים שמקובלים בשיגרה.

ד"ר מירון ישראלי: גם השיגרה מאפשרת לעבור במקרים מסוימים מנות גבוליות, כמובן במגבלות מסוימות ובתנאים מסוימים.

ד"ר מירון ישראלי: לא נראה לנו שהשימוש במושג "מנה גבולית" מתאים להגדרה של אירוע אסון המוני.

ד"ר מירון ישראלי: אנחנו בתקן של הוועדה לאנרגיה אטומית אימצנו את התקנים הבינלאומיים שמקובלים היום על מרבית העולם.

ד"ר מירון ישראלי: יש שם הגדרות ברורות למה היא אותה רמת סף שאליה מתייחסים כאל אירוע אסון המוני או אירוע רדיולוגי.

ד"ר מירון ישראלי: אנחנו הולכים לפי זה.

ד"ר מירון ישראלי: המטרה היא ליצור קו אחיד למה שמקובל במדינות הנאורות בעולם.

ד"ר מירון ישראלי: כל אירופה נוהגת כך.

עידו בן-יצחק: האם התקן הזה מפורסם מחוץ לוועדה לאנרגיה אטומית?

ד"ר מירון ישראלי: התקן הזה עומד לרשות הציבור.

מירי פרנקל-שור: איפה הוא עומד לרשות הציבור?

ד"ר מירון ישראלי: הוא עומד לרשות הציבור בוועדה לאנרגיה אטומית, במשרד לאיכות הסביבה ובמשרד העבודה.

ד"ר מירון ישראלי: הוא פתוח, הוא לא מוגבל.

ד"ר מירון ישראלי: אני מניח שהוא יהיה בזמן הקרוב באתר של הוועדה לאנרגיה אטומית.

מירי פרנקל-שור: כאשר יש דבר שצריך להיות מפורסם, ונכון שהוא יהיה מפורסם לטובת הציבור, הציבור צריך לדעת איפה הוא יהיה מפורסם וכיצד הוא יכול להשיג את האינפורמציה.

מירי פרנקל-שור: אני מציעה שהוא יהיה ניתן לעיון הציבור במשרד לאיכות הסביבה, במשרד העבודה.

מירי פרנקל-שור: אנחנו כבר נחייב בחקיקה את הוועדה לאנרגיה אטומית שתעלה את כל המידע באתר של הוועדה.

מירי פרנקל-שור: עשינו דברים כאלה בעבר.

גדעון נתיב: בתקנות של משרד העבודה בדבר בטיחות וגהות שעוסקות בקרינה מייננת הוזכר התקן הזה, כתוב שהוא עומד לעיון הציבור במשרדי הוועדה לאנרגיה אטומית (אגף הרישוי) ובמכון לבטיחות וגהות.

גדעון נתיב: אולי אפשר להוסיף הוראה כזאת גם כאן.

מירי פרנקל-שור: אני חושבת שנכון לפרסם את המידע באתר של הוועדה.

מירי פרנקל-שור: זה היום מדיה נגישה לכל הציבור.

מירי פרנקל-שור: זה שזה נמצא במשרדי הוועדה ונמצא במכון לבטיחות וגהות זה בסדר, אבל אני מבקשת שהוועדה תקבל החלטה שזה יהיה באתר האינטרנט של הוועדה.

שלמי פרידן: ההגדרה בנוסח הזה לא מתאימה להגדרה המוסכמת שנכתבה על ידי ד"ר ישראלי עצמו.

שלמי פרידן: ההגדרה המוסכמת, שהגיעו אליה בעקבות הדיון האחרון בוועדה הזאת, מפנה לתקן הבינלאומי להגנה מפני קרינה מייננת, לא לתקן של הוועדה לאנרגיה אטומית.

שלמי פרידן: המשרד לאיכות הסביבה מתנגד לנוסח הזה, הוא מבקש שזה יהיה לפי התקן הבינלאומי.

רחל גוטליב: השאלה אם המושג "תקן בינלאומי" זה מושג ידוע.

מירי פרנקל-שור: יש לי את המכתב מ20 לפברואר 2005.

ד"ר מירון ישראלי: מבחינת התוכן אין שום הבדל.

ד"ר מירון ישראלי: הוויכוח שהתעורר בדיון הקודם בין המשרד לאיכות הסביבה לוועדה לאנרגיה אטומית היה אם להסתמך על אותם המושגים שנמצאים בתקן הבינלאומי, או להיצמד לאותה מנה גבולית שהופיעה קודם.

ד"ר מירון ישראלי: כבוד היושב-ראש דרש באותו דיון שהוועדה לאנרגיה אטומית והמשרד לאיכות הסביבה יגיעו לאיזה שהוא סיכום.

ד"ר מירון ישראלי: הגענו לסיכום, כאשר בסיכום הזה המשרד לאיכות הסביבה ירד מהדרישה של המושג "מנה גבולית", שזה בעצם היה הדבר העיקרי שהפריע לנו, והיה מוכן במסגרת הפשרה שלא יוזכר התקן של הוועדה לאנרגיה אטומית אלא התקן הבינלאומי.

ד"ר מירון ישראלי: הסכמנו לזה, כי מבחינת המהות אין שום הבדל.

אהוד יתום: במשמעות הם זהים?

ד"ר מירון ישראלי: במשמעות הם זהים.

גאלב מג'אדלה: אז למה שלא נחזור למסוכם?

ד"ר מירון ישראלי: אני לא הכנסתי את התיקון הזה כרגע.

גאלב מג'אדלה: אם אין סתירה במהות והבדל במשמעות של הדברים, מדוע לא תחזרו לנוסח המוסכם?

גאלב מג'אדלה: אומר הנציג של המשרד לאיכות הסביבה, שהנוסח שהוא העלה זה הנוסח המוסכם.

ד"ר מירון ישראלי: אני לא מתנגד לנוסח המוסכם.

מירי פרנקל-שור: קיבלנו את המכתב מ24 לפברואר 2005, שבו מציע ד"ר מירון ישראלי כך: אירוע רדיולוגי – אירוע שבעקבותיו נחשף או עלול הציבור להיחשף לקרינה מייננת במנה החורגת מרמת ההתערבות הנמוכה ביותר שנקבעה לאוכלוסייה בתקן הבינלאומי להגנה מקרינה מייננת.

מיכאל אטלן: אני חייב להזהיר את הוועדה שתקן בינלאומי הוא לא רכוש שלנו, יכולות להיווצר התנגדויות לפרסומו.

מיכאל אטלן: קושי ראשון הוא שמשלמים על פרסומו, וקושי שני הוא שאם יחול שינוי בתקן יצטרכו לחזור לכנסת.

גאלב מג'אדלה: האם אתה אומר שפרסום התקן הבינלאומי עולה לנו?

מיכאל אטלן: יכולה להיות בעיה של זכויות יוצרים.

גאלב מג'אדלה: אתה אומר שבמידה וישתנה התקן הבינלאומי נצטרך לחזור לכנסת.

מיכאל אטלן: אתם יכולים לכתוב את המילים "לפי תוקפו מעת לעת".

מיכאל אטלן: הבעיה היותר גדולה זה שהפרסום שלו יוצר בעיה.

גדעון נתיב: מדינת ישראל חברה בארגון הבינלאומי לאנרגיה אטומית.

גדעון נתיב: כל מדינה חברה חייבת לאמץ את הוראות הפתיחות של הארגון.

גדעון נתיב: התקן שאנחנו מדברים עליו לא מכונה תקן.

גדעון נתיב: חבל שהמילה "תקן" תטעה.

גדעון נתיב: כתוב שם סטנדרטים, לא תקן.

מיכאל אטלן: סטנדרטים זה המילה האנגלית לתקן.

גדעון נתיב: יש שם כל מיני הוראות בנושאי בטיחות.

גדעון נתיב: אנחנו מקבלים את זה ללא כל תשלום.

גדעון נתיב: אין שם בעיה של זכויות יוצרים.

אהוד יתום: אם המשמעות היא אותה משמעות, אז אפשר להישאר עם התקן הבינלאומי, כשבסוגריים להוסיף את מה שד"ר ישראלי אמר.

מירי פרנקל-שור: אתם תדאגו לפרסם אותו.

מירי פרנקל-שור: אנחנו מסכמים שהנוסח יהיה זה שמופיע במכתבו של ד"ר ישראלי מ24 לפברואר 2005, פלוס התוספת שזה יתפרסם באתר האינטרנט של הוועדה לאנרגיה אטומית.

מירי פרנקל-שור: אנחנו פיצלנו את ההגדרה של "שטח המוחזק על ידי צה"ל" – שטח שהרמטכ"ל הודיע עליו בכתב לשר, ואת ההגדרה של "שטח של מיתקן ביטחוני" – שטח ששר הביטחון הודיע עליו בכתב לשר.

מירי פרנקל-שור: זאת הייתה החלטת הוועדה.

מירי פרנקל-שור: השאלה שעלתה הייתה אם נכון שהרמטכ"ל הוא הגוף או האדם שיודיע לשר לביטחון פנים, או שזה צריך לעבור דרך שר הביטחון.

ישי יודקביץ: אין לנו בעיה עם זה.

עמיחי הלוי: רשות מקומית היא לא גוף הצלה, אלא גוף סטטוטורי קבוע.

עמיחי הלוי: היא צריכה לצאת מהתחום הזה של גוף הצלה.

עמיחי הלוי: אנחנו לא דומים למד"א או לגופי הצלה אחרים.

גאלב מג'אדלה: האם זה עלה בדיון קודם?

ענת שפי: זה נדחה.

אהוד יתום: ראש הרשות חייב להיות בפנים.

עמיחי הלוי: הוא לא גוף הצלה.

עמיחי הלוי: אנחנו מבקשים להוציא אותו מהגדרה של גוף הצלה.

רחל גוטליב: אותו דבר מופיע בחוק ההתגוננות האזרחית.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא יכולים להמשיך לדרוך במקום.

גאלב מג'אדלה: זה נושא שעלה בדיון הקודם ונדחה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא יכולים לדון בכל נושא שנדחה.

גאלב מג'אדלה: אם זה לא היה עולה בדיון הקודם הייתי מוכן שנדון בזה, אבל היות וזה עלה ונדחה, אז אנחנו לא יכולים לשוב ולדון בזה.

עמיחי הלוי: אני זוכר שזה עלה ולא נדחה.

אהוד יתום: אם ראש הרשות המקומית משולב כאחד הכינורות המרכזיים בתזמורת הזאת זה מספק.

אהוד יתום: אי אפשר שיתרחש אסון המוני ברשות מקומית כשהרשות מחוץ לעסק.

גאלב מג'אדלה: הרשות המקומית נכללת בגוף הצלה במקרה של אסון המוני.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא דנים בשאלה אם רשות מקומית היא גוף הצלה או גוף סטטוטורי.

עמיחי הלוי: לגוף הצלה יש סמכויות מסוימות שהחוק פה אומר מי יודיע לו, איך יודיעו לו על האירוע הזה.

עמיחי הלוי: ברגע שזה לא יוגדר בנפרד, אז יכול להיות אירוע שראש הרשות המקומית לא ידע עליו בכלל.

מירי פרנקל-שור: מה המשמעות שהיא תהיה גוף הצלה סטטוטורי?

עמיחי הלוי: בהמשך החוק ההתייחסות היא לכלל גופי ההצלה.

עמיחי הלוי: השלטון המקומי צריך להיות מוגדר בחוק הזה בנפרד כאחד הגופים שצריכים להיות שותפים, לא להיות מוגדר בתוך גוף הצלה.

גאלב מג'אדלה: אם תוכיח לנו בהמשך הדיון בסעיפים שאכן קורה מה שאתה מזהיר ממנו, אז.

גאלב מג'אדלה: .

אהוד יתום: הם מופעלים על ידי הגורם המפקד.

אהוד יתום: הגורם המפקד יפעיל את ראש הרשות, עם כל מחלקותיו – רווחה, סוציאלי וכו' , בהתאם להתפתחויות.

רחל גוטליב: אני רוצה להפנות את תשומת לב הוועדה לסעיף 90ג(ב).

רחל גוטליב: הסעיף הזה שומר על הסמכות והאחריות של כל גוף במסגרת האחריות שלו, במסגרת התפקידים שלו.

רחל גוטליב: זה לא חוק על, זה חוק שבא להסדיר פיקוד ושליטה וחלוקת אחריות בקשר לאירוע אסון המוני.

רחל גוטליב: עדיין שמורה האחריות והסמכות של העירייה במסגרת החוקים שלה, זה לא גורע מהאחריות שלה.

רחל גוטליב: זה מוסיף חובת הענות להוראות של מי שמפקד ושולט באירוע.

אהוד יתום: נראה לי שיש פה חיפוש של תקנים.

אהוד יתום: החוק הזה מגדיר.

אהוד יתום: הסעיף הזה נותן את כל התשובה.

מירי פרנקל-שור: אנחנו נעבור להסכמה שהגיעה המשטרה עם מגן דוד אדום בנוגע להגדרה של "קצין משטרה" – קצין משטרה בדרגה ובתפקיד שייקבע לעניין פרק זה כמפקד אירוע בפקודות משטרת ישראל.

סנדרה מוסקוביץ: ההגדרה שמופיעה היום מתייחסת לתורה שתיקבע על ידי המשטרה או צה"ל, בהתייעצות עם גופי ההצלה.

סנדרה מוסקוביץ: אנחנו מבקשים לשנות את זה כך שזה יהיה בהסכמה עם גופי ההצלה, לא בהתייעצות.

גאלב מג'אדלה: זה עלה בדיון הקודם?

סנדרה מוסקוביץ: ההגדרה הזאת לא עלתה בדיון הקודם.

ישי יודקביץ: שני הגופים שנקבעו כמוסמכים בחוק הזה זה הצבא והמשטרה, כאשר האחרים הם גופי העזר.

ישי יודקביץ: אנחנו פותחים פה דברים שהיו סגורים חודשים ארוכים.

סנדרה מוסקוביץ: התורה שאנחנו מדברים עליה היא תורה שמחייבת את כל הגופים שפועלים באירוע.

ישי יודקביץ: לכן זה ייקבע בהתייעצות.

אהוד יתום: האחריות לא מתחלקת במקרה כזה.

רחל גוטליב: כל המגמה של החוק הזה היא לעשות סדר בטיפול באירוע אסון המוני.

רחל גוטליב: אחת מהמטרות של החוק הזה הייתה שכל הגופים שאחראים יתיישרו לפי איזו שהיא תורה מסויימת שתיקבע על ידי הגורמים האחראים לפיקוד ושליטה.

רחל גוטליב: לקבוע כאן בהסכמה זה כאילו לאפס את החוק, כי כל גוף יגיד שהוא לא מסכים.

רחל גוטליב: כל הרעיון של החוק הזה הוא ליצור מצב שיש גוף אחד בשטח שמפקד ושולט, שמכין את כל הגופים לקראת טיפול באירוע אסון המוני.

מירי פרנקל-שור: אין לזלזל בנושא של התייעצות.

מירי פרנקל-שור: נושא של התייעצות זה נושא שחייבים לשמוע את ההערות, חייבים להתייחס אליהן, חייבים להיות נימוקים טובים מדוע לא לקבל אותן.

ישי יודקביץ: היו עשרות דיונים על החוק הזה.

ישי יודקביץ: הסעיף הזה עלה בדיונים קודמים.

דורון קוטלר: יושבים פה שלושת נציגי הגופים שמוגדרים כגופי החירום – איכות הסביבה, רשות הכבאות מגן דוד אדום.

אהוד יתום: אתה לא רוצה להתייעץ עם אנשים איך לבצע את העבודה שלך, אתה רוצה לקבל החלטה.

דורון קוטלר: חבר הכנסת יתום, לא מדובר פה על הפעילות באירוע כי בפעילות באירוע הסכמנו שפועלים על פי הנחיית מפקד המשטרה, מדובר פה על הכנת התורה.

דורון קוטלר: יכול לשבת גוף, להתייעץ איתי ובסוף להחליט מה שהוא רוצה.

דורון קוטלר: הוא יכול לחייב אותי בתורה לעשות דברים שהם בניגוד.

דורון קוטלר: .

אהוד יתום: בתורה שלך בטיפול בפיגוע אתה רוצה לגמור בהסכמה עם מנהלי בתי החולים?

דורון קוטלר: אנחנו עושים את זה בהסכמה.

אהוד יתום: אין דבר כזה.

אהוד יתום: בשלב מסוים ההתייעצות נגמרת.

דורון קוטלר: אני לא מדבר על הפעילות בשטח, אלא על המוכנות ועל ההכנה.

דורון קוטלר: יישבו שני גופים - משטרת ישראל ומשרד הביטחון - ויקבעו איזו שהיא תורה מסוימת שתחייב.

דורון קוטלר: זה יגרום לאנדר

דורון קוטלר: למוסיה יותר גדולה, כי לא יכול להיות שיטילו עלי תפקידים, יטילו עלי הנחיות בתוך תורה שאינה מוסכמת איתי.

דורון קוטלר: מה אני אגיד לאנשים שלי?

דורון קוטלר: שיעשו מה שהמשטרה או הצבא אמרו בתורה שאינה מוסכמת?

דורון קוטלר: מישהו מאיכות הסביבה יכול להעלות על דעתו מצב כזה?

דורון קוטלר: נכתבו תורות בשנים האחרונות על אירועים רבי נפגעים.

דורון קוטלר: התורות האלו נעשו בהתייעצות ובהסכמה.

דורון קוטלר: מה הבעיה שזה יבוצע כאן בהסכמה?

ישי יודקביץ: איך הדיאלוג שלך עם פיקוד העורף?

דורון קוטלר: אני יושב איתם ומגיע להסכמות.

ענת שפי: ברור פה לכל האנשים שמתנגדים לנוסח של הסעיף הזה שכשיש אירוע בשטח נוהגים על פי הנחיות מפקד המשטרה.

ענת שפי: התו"ל הזה זה לא משהו שהוא תיאורטי בשטח, אלא לצורך הפעלה נכונה ופעולה נכונה בשטח בזמן אירוע.

ענת שפי: ברור שיש מפקד.

ענת שפי: התו"ל הזה נכתב בהתייעצות עם הגופים המקצועיים.

ענת שפי: ברור לכל אחד שיש משקל רב מאוד לכל גוף מקצועי בתחומו ושהתו"ל הזה לא ייכתב בניגוד לעמדות מקצועיות.

ענת שפי: .

גאלב מג'אדלה: אם כך הם פני הדברים, מדוע שזה לא יהיה בהסכמה?

ענת שפי: כי יש הבדל בין בהסכמה, כשהאחריות בסופו של דבר היא אחריות של המשטרה או של הצבא, לבין העובדה שאתה כותב שאתה עושה את זה ביחד עם הגוף הזה, תוך מתן משקל רב לעמדותיו.

ענת שפי: ככה זה פועל בשטח.

ענת שפי: זה לא משהו שהוא חדש.

אהוד יתום: בנושא השרים החלטנו שזה יהיה בהתייעצות ולא בהסכמה, כי בסופו של דבר אי אפשר אחרת.

אהוד יתום: מישהו בסיכומו של דבר צריך לקבל את ההחלטה.

אהוד יתום: זה לא מו"מ שאפשר להתנהל איתו עד סוף היום.

אהוד יתום: זה הכיוון שצריך ללכת עליו.

גאלב מג'אדלה: דורון, אנחנו מדברים על התורה שתהיה בהתייעצות.

גאלב מג'אדלה: באירוע הכל יהיה ברור ומובן, לא יהיו דברים שיבקשו ממך לעשות שלא תסכים איתם.

מיכל בר-טוב: התורה הזאת קובעת לגבינו גם נושאים מקצועיים שאנחנו ממונים עליהם וגם הנחיות כיצד אנחנו צריכים לנהוג ולהיערך לקראת האירוע.

מיכל בר-טוב: אנחנו צריכים להסכים לתורה הזאת, לא שיטילו עלינו משהו באופן חד צדדי.

ענת שפי: הסעיף הזה היה בנוסחים.

ענת שפי: היועצת המשפטית של המשרד לאיכות הסביבה הייתה חלק מהדבר הזה.

ענת שפי: לא יעלה על הדעת שבכל ישיבה תעלו נושאים חדשים.

מירי פרנקל-שור: זה מופיע כסיכום באחת מהישיבות של ועדת הפנים.

דורון קוטלר: זה מופיע פה כסעיף חדש.

מירי פרנקל-שור: זה לא מופיע כסעיף חדש, אלא כתוספת להצעת החוק הממשלתית שבאה לגבות את כל החלטות הוועדה.

מיכל בר-טוב: הייתה פה החלטה להכניס את ההגדרה של תו"ל, אבל לא היה נוסח.

רחל גוטליב: זה הנוסח שהוקרא לפרוטוקול.

דורון קוטלר: אנחנו נתקלים בסעיף הזה בפעם הראשונה.

דורון קוטלר: ההגדרה הזאת, כפי שהיא מופיעה פה, לא הוצגה בכל הדיונים.

דורון קוטלר: עברתי על כל הצעות החוק שעלו בפני הוועדה.

דורון קוטלר: הייתה החלטה לנסח סעיף שיגדיר מי אחראי לתורה.

מירי פרנקל-שור: רחל ואני קיימנו ישיבה מקדימה לפני הדיון.

מירי פרנקל-שור: עברנו החלטה החלטה היכן היא מעוגנת בפרוטוקול.

דורון קוטלר: זה לא הופיע בנוסח הזה.

דורון קוטלר: יושבים בגופים אנשי מקצוע שמתעסקים עם המענה הספציפי שלהם בתוך האירוע, לא במכלול.

דורון קוטלר: יכול לשבת מישהו בפיקוד העורף או במשטרת ישראל, לקבוע איזו שהיא תורה שתחייב אותי גם בהנחיות שמנוגדות לעמדתי המקצועית.

דורון קוטלר: הרוח הטובה שנושבת פה לא תעמוד במבחן השטח, כי הרוח הטובה הזאת לא תגיע למי שאחר כך ישב וידבר על החוק הזה.

דורון קוטלר: הוא יגיד שהוא רק חייב להתייעץ איתי, לא להסכים איתי.

דורון קוטלר: אני לא מדבר על המשמעויות התקציביות שנגזרות מהעניין הזה, אלא רק על הנושאים המקצועיים.

דורון קוטלר: רק על הנושאים המקצועיים יכולים להחליט דברים שאינם ממן העניין.

גאלב מג'אדלה: אני השתכנעתי מהנימוקים שלך.

גאלב מג'אדלה: מפריע לי שבישיבה הקודמת לא הייתם אקטיביים בעניין הזה.

דורון קוטלר: הנוסח הזה מופיע בפעם הראשונה.

גאלב מג'אדלה: גם בכבאות אומרים שזה מופיע בפעם הראשונה?

מירי פרנקל-שור: אנחנו לא טוענים שזה היה בכחול.

דורון קוטלר: במה שמופץ לנו.

מירי פרנקל-שור: יש פה אנשים שלא מבינים איך מנוסחת הצעת חוק לקראת קריאה שנייה ושלישית או לקראת קריאה ראשונה.

מירי פרנקל-שור: הוועדה מקבלת החלטות.

מירי פרנקל-שור: אחד מתפקידי כיועצת משפטית של הוועדה הוא לקחת את הצעת החוק הממשלתית או את הצעת החוק הפרטית ולשלב בהדגשה מרובה ביותר את ההחלטות והתיקונים שהתקבלו בוועדה בהצעת החוק.

מירי פרנקל-שור: נכון שזה לא הופיע בהצעת החוק הממשלתית.

מירי פרנקל-שור: זאת הייתה אחת ההחלטות שהתקבלה על ידי הוועדה בדיונים הקודמים.

מירי פרנקל-שור: הנוסח שמונח בפני הוועדה הוא נוסח שמעגן את החלטות הוועדה שהתקבלו עד היום.

מירי פרנקל-שור: אין שום טעם לנפנף בכחול.

דורון קוטלר: אני לא מנפנף בכחול.

דורון קוטלר: אנחנו רוצים להגיע לתורות מוסכמות.

דורון קוטלר: יש לי הרגשה שההתייחסות אלינו היא כאל אויבים.

דורון קוטלר: זאת הרגשתי.

אהוד יתום: כמה אנשים תחת פיקודך?

דורון קוטלר: 50 איש.

אהוד יתום: אתה בדיונים שאתה עורך מקבל החלטה גם שהפקודים שלך לא אוהבים אותה.

דורון קוטלר: אני לא פקוד של המשטרה או של משרד הביטחון.

דורון קוטלר: אתה לא יכול לכפות עלי דברים.

אהוד יתום: החוק יכפה עליך.

דורון קוטלר: מדובר פה בדבר שבמהות.

דורון קוטלר: לא מדובר בטיפול באירוע, לא מדובר על כך שלא תהיה תורה, אלא על הכנת התורה אם היא תהיה בהסכמה ובתיאום, או שתיעשה בהתייעצות.

אהוד יתום: היא תיעשה בתיאום ובהתייעצות.

דורון קוטלר: אני מוכן שהיא תיעשה בתיאום ובהתייעצות.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא מזלזלים בשלושה גופים מקצועיים - כבאות, מד"א ואיכות סביבה.

גאלב מג'אדלה: אני לא רוצה שיישמע מדבריך כאילו צה"ל והמשטרה הם גופי על שמזלזלים.

גאלב מג'אדלה: לא הייתה כוונה כזאת.

גאלב מג'אדלה: אני השתכנעתי ממה שאתה אומר, אבל לצערי הרב אי אפשר לדרוך במקום וכל פעם לחזור מהתחלה.

גאלב מג'אדלה: אתם הייתם צריכים להיות ערניים ולומר את הנימוקים בזמן הנכון.

רחל גוטליב: ב28 ביולי 2004, בישיבה בהשתתפות מר דורון קוטלר, הוקרא על ידי ענת שפי הסעיף הזה כלשונו.

רחל גוטליב: לא הייתה שום תגובה של אף אחד כנגד זה.

רחל גוטליב: דרך אגב, הייתה גם הצבעה.

רחל גוטליב: אני מבקשת שתחזור בך מכל הטיעונים.

רחל גוטליב: חוסר האמון שמתגלה פה מלמד שהתייעצות מקצועית זה ראוי ונכון, אבל הסכמה זה דבר שייעשה כאוס.

רחל גוטליב: החוק הזה נולד על מנת להסדיר את מערכת היחסים, על מנת למנוע כאוס.

עמיחי הלוי: משרד הפנים הוציא תיק אב לרשויות מקומיות, שבו אנחנו מונחים לעשות דברים שהמשטרה לא תוכל לעשות ברשויות מרוחקות.

עמיחי הלוי: אין מספיק כוח אדם למשטרה לטפל באסון המוני ברשויות מרוחקות.

עמיחי הלוי: הדברים האלה חייבים להיות בהסכמה.

עמיחי הלוי: אם לא נגיע להסכמה, יכולה משטרת ישראל להגיד שהיא לא מטפלת במועצה אזורית רחוקה מפאת חוסר בכוח אדם.

רחל גוטליב: זה לא רלוונטי לחוק הזה.

אהוד יתום: הטיעונים הולכים ונחלשים.

גאלב מג'אדלה: עמיחי, אתה אומר דבר חמור מאוד.

גאלב מג'אדלה: אתה מעלה על דעתך שבמצפה רמון, שזה יישוב מרוחק, המשטרה תגיד שאין לה תקציב ואין לה כוח אדם?

עמיחי הלוי: זה מופיע בתיק אב של משרד הפנים.

עמיחי הלוי: אני יכול להביא לך את זה לפה.

עמיחי הלוי: אני לא אומר את זה כנגד, אלא כדי לטפל בצורה יותר טובה.

גאלב מג'אדלה: אני לא מכיר מצב כזה, ואני גם לא מאמין שיקרה מצב כזה.

גאלב מג'אדלה: לאדם שנופל בואדי שולחים הליקופטר וציוד.

גאלב מג'אדלה: משקיעים מאות אלפי שקלים כדי להציל חיי אדם.

גאלב מג'אדלה: אתה מעלה על דעתך שבאסון המוני מישהו יגיד מה שאתה אומר?

עמיחי הלוי: באסון המוני לא יהיה למשטרה את הכוח.

רחל גוטליב: לכן היא מעבירה לצה"ל, לא לרשות המקומית.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מקדמים את הצעת החוק של אסון המוני כדי שיהיה לה כוח.

גאלב מג'אדלה: גברת שפי, את מעלה על דעתך שתסוכם תורה מבלי שיעמדו על דעתם של הגופים המקצועיים - כבאות, איכות סביבה ומגן דוד אדום?

ענת שפי: בגלל זה כתוב בהתייעצות.

ענת שפי: התו"ל הזה זה דרך הפעולה וההפעלה והסנכרון בין כל הגופים שפועלים באירוע.

ענת שפי: יש משמעות ומשקל רב למה שהגופים האלה אומרים.

ענת שפי: אנשים פועלים בסבירות.

ענת שפי: החששות שמועלים פה לוקחים אותנו למחוזות מאוד רחוקים ולא אמיתיים בהקשרים האלה.

ענת שפי: גם מפקד המשטרה וגם המפקד הצבאי מבינים שהם מפעילים גופים מקצועיים שיש להם עמדה.

ענת שפי: אותם גופים מקצועיים צריכים להביע את העמדה שלהם, כשבסוף יש בעל בית אחד שמכריע וקובע.

גאלב מג'אדלה: הם לא חולקים על שעת הביצוע, הם חולקים על הכנת התורה.

ענת שפי: האבחנה הזאת היא אבחנה מלאכותית.

ענת שפי: אני לא מבינה מה הטענה אם הם לא חולקים על זה שבשעת הביצוע הם ממלאים אחר הוראות המפקד.

גאלב מג'אדלה: הם אומרים שהתורה הזאת צריכה להיות מוסכמת עליהם, כדי שהם יוכלו בשעת המקרה להתייצב ולבצע אותה.

גאלב מג'אדלה: אם היא תהיה מוסכמת עליהם, הם יוכלו לבצע אותה כי זה יהיה ביכולות שלהם, אבל אם זה לא יהיה בתיאום איתם, אז הם יבצעו תורה שהם לא מסכימים עליה.

ענת שפי: יש פה צד פרקטי שחייבים לקחת בחשבון.

ענת שפי: גם היום יש נהלים, יש הנחיות, עובדים בשיתוף פעולה.

ענת שפי: יש הנחייה משטרתית שגופי ההצלה נמצאים בתוכה.

ענת שפי: לכל אחד מהגופים האלה יש נספח של צורת פעולה שהוא פועל על פיו.

ענת שפי: הדברים הם לא חדשים.

ענת שפי: זה לא שעכשיו ייצרו יש מאין.

ענת שפי: מה החשיבות של הדבר הזה של ההסכמה וההתייעצות?

ענת שפי: זכות הוטו.

ענת שפי: לתת לגופים האלה זכות וטו על תורה שאמורה להיות התורה שביום פקודה פועלים על פיה זה דבר בלתי מתקבל על הדעת.

ענת שפי: צריך לתת קרדיט לאותם מפקדים שיתנו את המשקל הראוי להערות המקצועיות של הגופים המקצועיים.

גאלב מג'אדלה: איך זכות הוטו הזאת באה לידי ביצוע, או באה לידי ביטוי כאשר יושבים 5 גופים להכין תורה?

גאלב מג'אדלה: 5 הגופים מבינים שצריך להגיע להסכמה על התורה.

ענת שפי: אני אתן לך דוגמה ממה שקורה פה היום.

ענת שפי: כל הגופים פה מסכימים שהחוק הזה מאוד חשוב, שצריך כבר לצאת איתו, אבל העובדה היא שלא מגיעים להסכמה.

עמיחי הלוי: בגלל ההתנגדות שלך.

עמיחי הלוי: למה את מאשימה אותנו?

גאלב מג'אדלה: בדיון כאן הוא לא מגיע איתך להסכמה כי דעתו לא מתקבלת.

ענת שפי: מדובר באופן פעולה.

ענת שפי: יש מישהו שנושא באחריות על פי החוק הזה, כשמי שנושא זה אותו מפקד משטרתי או צבאי.

ענת שפי: הוא צריך את התו"ל הזה לצורך פעולה.

ענת שפי: היעלה על הדעת שהוא יהיה תלוי בגוף שיגיד שהוא לא מסכים?

גאלב מג'אדלה: הוא לא יהיה תלוי בגוף הזה, כי בהכנת החוק ובהכנת התורה הוא אותו גוף שיהיה שותף.

ענת שפי: אבל הוא לא יסכים, כי הוא יגיד שאין לו תקנים.

דורון קוטלר: את חושבת שיהיו לי תקנים אם תכפי עלי?

אהוד יתום: מה שמתרחש פה בדקות האחרונות זה העניין שצריך להימנע ממנו.

אהוד יתום: אין פה הסכמה על העניין הזה, אבל בסוף אתה, היושב-ראש, תקבל את ההחלטה.

אהוד יתום: לך יש את המנדט לקבל את ההחלטה.

אהוד יתום: נתקלנו בהחלטות הרות גורל, כמו בנושא החלטה 411 שהמשטרה אמרה ככה, השב"כ אמר ככה.

אהוד יתום: מעולם לא הגיעו למסקנה.

אהוד יתום: הממשלה לא קיבלה החלטה כתוצאה מכך.

אהוד יתום: זה אבי אבות כל חטא בנושא קבלת החלטות.

אהוד יתום: מה שיקרה בדיונים התיאורטיים יקרה גם בשטח.

אהוד יתום: זה מה שצריך לתת למשטרה כמנדט במקרה הזה, אם מחליטים שהיא הגורם המנהל בסיכומו של דבר.

אהוד יתום: מה שקורה ברבע השעה הזאת זאת התמונה שמצטיירת ותצטייר בין כל הגופים הניצים.

סנדרה מוסקוביץ: אותה תורה שאנחנו מדברים עליה קובעת בזמן רגיעה את כל נושא היערכות הגופים.

סנדרה מוסקוביץ: אם התורה הזאת תיקבע שצריכים להגיע ל-50 אמבולנסים, אז זה לא יעזור שהנושא כתוב בתורה, כי בפועל בשטח אותו גוף הצלה לא יוכל לתת מענה.

יואב עמוס: אנחנו יושבים כולם בפורומים, מתייעצים עם כולם.

יואב עמוס: אני מקבל את המקצועיות של כל גוף, אבל בסוף מישהו צריך להחליט.

יואב עמוס: אם כל אחד יטיל וטו לא יהיה תו"ל.

גאלב מג'אדלה: האם אפשר לחיות עם המילים "התייעצות ותיאום" במקום המילה "הסכמה"?

מירי פרנקל-שור: המשפטנים לא מבינים מה זה תיאום.

מירי פרנקל-שור: תיאום זה מושג לא ברור.

מירי פרנקל-שור: אנחנו לא נתחיל עכשיו לנהל דיונים לגבי מה זה תיאום.

מירי פרנקל-שור: יש פסיקה רבה לגבי הנושא של התייעצות.

מירי פרנקל-שור: כולם גם יודעים מה זאת הסכמה.

מירי פרנקל-שור: ההבדל המהותי ביותר בין התייעצות להסכמה, שהסכמה זה מתן סמכות להטלת וטו לאחד מהגורמים שאמורים להגיע להחלטה משותפת.

מירי פרנקל-שור: בית המשפט העליון קבע בפסקי דין רבים, שהתייעצות היא לא סתם, אלא חייבים לשמוע את הטיעונים, חייבים להתייחס אליהם, חייבים להיות נימוקים טובים מדוע לא מקבלים את עמדת הצדדים.

מירי פרנקל-שור: זה לא דיבורים סתם בעלמא.

מירי פרנקל-שור: אני לא חושבת שיש משפטן סביב השולחן הזה שיכול לקבל את ההצעה שיהיה כתוב בהתייעצות ובתיאום.

גאלב מג'אדלה: אני לא יכול להתעלם משלושה גופים מקצועיים שרוצים להגיע להסכמה בנוגע לתורה שבאה להתמודד עם אסון המוני.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא מחפשים כבוד ויוקרה.

גאלב מג'אדלה: יש לי יסוד להניח ששלושת הגופים - איכות הסביבה, כבאות ומד"א רוצים להגיע להסכמה על תורה, אין להם עניין לקבל זכות וטו.

גאלב מג'אדלה: בסופו של דבר יהיה מישהו שיקבל החלטה מוסכמת על כולם.

מירי פרנקל-שור: ברגע שאומרים שצריך הסכמה זה חייב להיות על דעת שני הצדדים, לא אחד שמחליט.

גאלב מג'אדלה: כשיש הסכמה על התורה יודעים גם מי אחראי על הביצוע.

אהוד יתום: איך סיכמת אם אין זכות וטו?

אהוד יתום: ברגע שסיכמנו על גורם מסכם, אנחנו מתחת לגורם הזה צריכים את כולם בהתייעצות.

אהוד יתום: ככה זה נהוג.

מירי פרנקל-שור: הנושא של התו"ל לא היה בהצעת החוק הממשלתית.

רחל גוטליב: הבקשה של התו"ל הייתה אחרי הרבה מאוד ויכוחים עם אלוף פיקוד העורף ועל פי בקשתו.

גאלב מג'אדלה: אני מאוד מחשיב את מה שאומר חבר הכנסת יתום, אבל אני לא יכול להתעלם משלושת הגופים המקצועיים שרוצים להיות שותפים לתורה.

גאלב מג'אדלה: תבינו את זה.

גאלב מג'אדלה: יושבים סביב השולחן הזה נציגים שרוצים לדאוג בשעת אסון המוני.

גאלב מג'אדלה: יש עניין למישהו לא להיות בסדר בשעה כזאת?

גאלב מג'אדלה: הם רוצים לעשות את זה בהסכמה, כדי שביום פקודה כולם יהיו מגויסים.

גאלב מג'אדלה: מה יותר טוב מזה?

אהוד יתום: אני לא מבין את ההיפך.

אהוד יתום: מה שהגופים האלה הולכים לעשות זה לעכב את החוק הזה.

אהוד יתום: אם מדברים על הסכמה, זה אומר תקנים, זה אומר תקציבים, זה אומר אלף ואחד דברים.

אהוד יתום: אנחנו לא נגמור את החוק הזה אם נלך בדרך הזאת.

גאלב מג'אדלה: שנינו באנו משתי מערכות שונות.

גאלב מג'אדלה: אתה באת ממערכת שיש בה פקודות, ואני באתי ממערכת אזרחית.

גאלב מג'אדלה: אני כל חיי עשיתי את הדברים בהסכמה.

אהוד יתום: אני רוצה להזכיר לך שהייתי גם מנכ"ל עירייה.

אהוד יתום: בסוף גם אתה מקבל החלטה לא בהסכמה של כולם.

אהוד יתום: אם תקבל את ההחלטה של דורון קוטלר, זה לא יהיה בהסכמה של הגברת שפי או שלי.

גאלב מג'אדלה: לכן אני מתלבט.

אהוד יתום: בפירמידה הזאת יש רק אדם אחד שמקבל החלטה.

אהוד יתום: ההחלטה הזאת תפגע באופן מהותי במישהו.

אהוד יתום: אם תקבל את הדרך שלי היא תפגע בקוטלר, ואם תקבל את הדרך של קוטלר היא תפגע בשפי.

גאלב מג'אדלה: דעתי לא נחה מכך שאני מקבל החלטה חד-צדדית.

אהוד יתום: יש פה 8 גופים אחרים.

אהוד יתום: אתם לא רוצים את החוק הזה, כי כשאין חוק אז יש ברדק ואיש כטוב בעיניו יעשה.

גאלב מג'אדלה: החוק הזה יסיים את הברדק.

ישי יודקביץ: מתי ההחלטה היא החלטה סופית של הוועדה?

ישי יודקביץ: בקיץ 2004 הוועדה דנה, הסעיף הוקרא והייתה החלטה.

ישי יודקביץ: היועצת המשפטית של הוועדה ציינה שהחליטו והנוסח צורף.

ישי יודקביץ: עכשיו אתם באים ופותחים את הכל מחדש.

ישי יודקביץ: אנחנו לא מוכנים לפתוח את הכל מחדש.

ישי יודקביץ: אם הוועדה מבקשת לקבל החלטה שונה מהעמדה של צה"ל, שתקבל החלטה שלא מקובלת על צה"ל.

גאלב מג'אדלה: אין פה עניין חד צדדי.

גאלב מג'אדלה: גם לצה"ל אין זכות לעשות וטו חד צדדי.

גאלב מג'אדלה: אפשר לשנות משהו שאושר ויש עליו ערעור, זה לא הקוראן או התורה של עם ישראל.

אהוד יתום: מן הדין להזמין את פיקוד העורף, שיבוא לטעון את הטענות שלו מחדש.

יצחק שביט: אני הייתי במאות פיגועים בשנים האחרונות.

יצחק שביט: העבודה בשטח נעשית על ידי הגופים המקצועיים - אם זה על ידי מגן דוד, על ידי כיבוי אש ועל ידנו כמס רכוש.

יצחק שביט: המשטרה נותנת את המעטפת.

יצחק שביט: תיאום הוא דבר מאוד חשוב בין הגופים.

יצחק שביט: אנחנו קבענו נוהל עם משרד הבינוי והשיכון לגבי שיקול נזקי מבנה בזמן חירום, לפי תרחישי הייחוס שהמדינה עומדת מולם.

יצחק שביט: הדבר הזה נעשה בתיאום מלא ובהסכמה מלא.

יצחק שביט: אני חושב שהדברים שנאמרו על ידי קוטלר, שאני לא מכיר אותו בכלל, עושים שכל.

יצחק שביט: יושבים פה אנשים שיצטרכו ליישם את זה בשטח.

יצחק שביט: אנחנו בסך הכל רוצים להחזיר את החיים לסדרם הכי מהר שאפשר.

יצחק שביט: כולנו רוצים לעבוד בתיאום הכי טוב שיכול להיות.

אהוד יתום: משרד האוצר עושה את זה בהסכמה?

אהוד יתום: הוא עושה את זה בהתייעצות, כשבסוף הוא נותן לנו את התקציב.

אהוד יתום: אתם לא הדוגמה לכך שעושים הכל בהתייעצות.

גאלב מג'אדלה: הדברים שלך, נציג האוצר, מאוד חשובים, אבל הלוואי וזה ייפול על אוזן קשבת אצל חשב האוצר.

גאלב מג'אדלה: אתה יודע שהרשויות המקומיות בישראל על סף קריסה בגלל שחשב האוצר לא מסדיר את עניין האשראי עם הבנקים?

גאלב מג'אדלה: שר האוצר לא מצליח לשכנע את חשב האוצר.

גאלב מג'אדלה: אנחנו כאזרחי ישראל משלמים את המחיר.

שירה יהל: רציתי להצטרף לעמדה שהוצגה כאן על ידי המשטרה.

שירה יהל: התו"ל הוא נגזרת של מי שהוסמך לטפל באירוע.

שירה יהל: התו"ל, שהוא בסך הכל נגזרת של הטיפול באירוע, צריך להיות בהנחיה שלהם.

שירה יהל: בהתייעצות מזמנים את כל הגורמים, מקבלים את התו"ל בהתייעצות עם כל הגורמים, דעתם של כל הגורמים נשמעת.

שירה יהל: החלטה שמתעלמת מנתונים עובדתיים שמציגים הגורמים המקצועיים השונים זאת החלטה שאינה סבירה ואפשר לתקוף אותה מבחינה משפטית.

שירה יהל: להגיד שהכל צריך להתקבל בהסכמה של כל הגורמים זה דבר שיביא אותנו למצב שלא יהיה תו"ל.

שירה יהל: תו"ל זה אחד האלמנטים הכי חשובים בטיפול באירוע.

ענת שפי: מה ששירה אמרה זה מאוד נכון, ככה זה גם מתנהל.

ענת שפי: צריך לתת משקל, בוודאי בנושאים מקצועיים.

ענת שפי: בחלק מהדברים האלה יש עוד אינטרסים שהם לא תמיד האינטרסים שנוגעים ישירות לנושא של התו"ל אלא דרך להגיע להישגים.

ענת שפי: כל הנושא של תקציבים זה לא בדיוק מסוג הדברים שאמורים להיות חלק מהשיקולים שהמשטרה שוקלת בתו"ל.

ענת שפי: המשטרה לא קובעת בתו"ל כמה ניידות יבואו.

ענת שפי: אני צריכה לתת לזה את המשקל הראוי.

ענת שפי: זה נכון שאם אני לא אתחשב בזה, אז או שזאת תהיה החלטה לא סבירה, או שאני אצטרך לשאת בתוצאות של האחריות שתיפול עלי כתוצאה מאי התפשרות.

ענת שפי: עדיין יש משמעות לעובדה שבידי הגוף שהוא הפוקד על האירוע יש את זכות הוטו.

ענת שפי: יש נקודה מסויימת שהוא צריך לחתוך ולקבל החלטה.

ענת שפי: הרוח הטובה מאוד יפה, אבל החיים הוכיחו שאם אין את אותו גוף אחד שמקבל את ההחלטה – וצריך לזכור שזה הגוף שמפקד על האירוע - לא יהיה תו"ל.

ענת שפי: זה מצב שהוא גרוע.

ענת שפי: את ההסכמות אנחנו מכירים.

ענת שפי: לכל אחד יש את האינטרסים שלו.

ענת שפי: חייב להיות סוף לדבר הזה.

ענת שפי: התורה הזאת היא תורה לביצוע ולפעולה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נועלים את הישיבה.

גאלב מג'אדלה: בשבוע הבא יתקיים דיון אחרון ומסכם.

גאלב מג'אדלה: אני מציע לשלושת הגופים לדבר ביניהם, על-מנת שיקלו עלינו את המלאכה.