ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 410, 2005-02-10 10:00

אליעזר כהן: בוקר טוב.

אליעזר כהן: אני פותח את הישיבה.

אליעזר כהן: בעצם השינוי הוא במילים האלה, התייעצות והסכמה.

אליעזר כהן: אני דווקא במילים האלה אני החלפתי , כרגע זה התייעצות.

אפרת רוזן: לפני שנדון לגופו של עניין, היה ראוי שנבין למה זה צריך להיות במסגרת של חוק ההסדרים.

קריאה: אנחנו לא יכולים להחליף את האוצר, אנחנו מחויבים להחלטת הממשלה, אנחנו לא יכולים להחליף אותו ולא לייצג אותו.

אליעזר כהן: אני אשאל את נציגי משרד המשפטים אחרת, אם אנחנו עושים את זה בהתייעצות ולא בהסכמה, יקרה לכם משהו נורא?

אליעזר כהן: אתם ניטרליים, הבנתי, בסדר.

אליעזר כהן: לשכת עורכי הדין, בבקשה, דעתכם.

שחר וולנר: יעל דויסקי,עורך דין שחר וולנר.

שחר וולנר: העמדה שלנו שלא צריך לקבל את ההצעה.

שחר וולנר: דבר ראשון זה לא צריך להיות בחוק ההסדרים, זה כבר לא פעם ראשונה שמשרד האוצר מנסה לבטל את המשמעות של ועדת חוקה ולקבל החלטות כאלה במסגרת חוק ההסדרים, כשברור באופן חד משמעי, שתקנות כאלה והחוק, חוק הסיוע, צריך להתקבל על ידי אישור ודיון מעמיק של ועדת חוקה, חוק ומשפט, וזה הסמכות העניינית של הוועדה הזאת.

שחר וולנר: ניסיון דומה נעשה גם בעניין האגרות, גם בעניין שכר הטרחה שקוצץ אשתקד.

שחר וולנר: אנחנו מתנגדים בתוקף לעובדה שזה ידון בחוק ההסדרים, זה ברמה הפרוצדוראלית, שהיא גם עניינית.

שחר וולנר: ברמה העניינית, לעניין הפיכת הסעיף מהתייעצות להסכמה, אז בוא נתחיל ונאמר שעד היום, למיטב ידיעתי, משנת 72 עד היום, כל מה שנעשה זה קיצוצים, זה אף פעם לא היה הרחבת הזכאות, או לחילופין הרחבת איכות השירות.

שחר וולנר: כל מה שנעשה עד היום זה קיצוצים, שכל הקיצוצים האלה היו באופן לא מפתיע, יוזמה של האוצר, בהנחיית הממשלה באופן טבעי.

שחר וולנר: הדבר הזה גרם באופן ישיר לזילות האיכות של השירות המשפטי לעניים במדינה.

שחר וולנר: למעשה המדינה מבטיחה שירות עני לעניים, ובמקביל מטילה עליהם אגרות מאגרות שונות, כדי לחסום את היכולת שלהם לשירות המשפטי שהיא מחויבת על פי חוק.

שחר וולנר: אם היא רוצה תבוא ותגיד אני לא מחויבת לנזקקים, לאוכלוסיות החלשות, אני לא מחויבת בסיוע משפטי ושהכנסת תבטל את החוק.

שחר וולנר: אבל לא יתכן שבתקנות, שחדשות לבקרים משתנות לרעת הנזקקים, יבואו וינגסו ויוזילו את איכות השירות המשפטי דווקא לאוכלוסיות שהכי צריכות אותם.

שחר וולנר: זה שירות משפטי שלא ניתן לאנשים עם נכסים, זה שירות משפטי של אנשים שמפנים אותם מהדירות, שאוסרים אותם בהוצאה לפועל על חובות, של סכסוכים עם בנקים.

שחר וולנר: רק לסבר את האוזן, היום אנחנו מדברים על – יש פה מספיק עורכי דין, רק שנבין את העלויות המשפטיות שהמדינה משלמת לעורך דין שמייצג מטעם המדינה נזקק, בהתאם לחוק, מדובר על סיכומים בכתב שזה ההליך המורכב והארוך ביותר בתיק, של שלוש מאות ושישה עשר ₪ לסיכומים בכתב.

שחר וולנר: זה התעריף שהמדינה משלמת לעורך דין.

אליעזר כהן: דיברנו על הכסף הגדול הזה.

שחר וולנר: זה שזה מביש, זה דבר אחד, מה שמפריע לנו זה שזה מבטיח שירות שהוא יכול להיות גם קלוקל לאותם נזקקים.

שחר וולנר: זאת אומרת שאם בא עורך דין שמייצג בנק ומקבל על אותו הליך מורכב בתיק המשפטי, מקבל עליו בסביבות עשרת אלפים דולר, ואני מדבר על סכומים הנהוגים היום בשוק הפרטי, ומולו עומד עורך דין שמקבל על אותו הליך בדיוק שלוש מאות שקל, יש ספק בכלל מי הולך לנצח את ההליך הזה?

שחר וולנר: לכן ההתנגדות שלנו היא מצד אחד התנגדות ומצד שני –

אליעזר כהן: אתם מבקשים לשמור על המצב הקיים.

שחר וולנר: כן, ומצד שני באותה הזדמנות אנחנו מבקשים לבחון הזדמנות, את ההזדמנות הזאת, אני לא יודע אם זה ראוי מבחינה פוליטית, זה אתם תחליטו, אבל שחברי הכנסת יבחנו דווקא העלאת הקריטריונים, גם של הזכאות וגם של איכות השירות.

אליעזר כהן: אני מבטיח לך דבר אחד, שאני אביא את הבקשה הזאת שלך ליושב ראש הוועדה, את זה אני מבטיח.

אליעזר כהן: אני לא חושב שהשנה זה הזמן להעלות, אבל אני בכל זאת אגיש את זה בפני יושב ראש הוועדה.

אליעזר כהן: האוצר בבקשה,

רותם פלג: א' התיקון הזה לחוק לא מדבר בכלל על הקריטריונים, כל מה שמדבר התיקון הזה הוא על כך ששר המשפטים יתייעץ עם שר האוצר, בנושא שכר הטרחה של עורכי הדין.

רותם פלג: אנחנו חושבים שכל נושא תקציבי וזה לא משנה מה הוא, חייב לעבור דרך שר האוצר.

רותם פלג: הדבר הזה לא יכול לעבור-

אפרת רוזן: הוא כרגע מתייעץ עם שר האוצר, זה עובר לשר האוצר.

אליעזר כהן: זה עובר בהתייעצות, אתם רוצים הסכמה.

רותם פלג: אני מתנצל, הסכמה, אנחנו חושבים שבסופו של דבר, זה הרי בסופו של דבר אותה קופה, אם זה נותנים במקום אחד, אנחנו הרי צריכים להוריד במקום אחר.

רותם פלג: אנחנו חושבים שכמו כל דבר אחר שיש לו השלכות תקציביות, הוא צריך הסכמת שר האוצר.

אפרת רוזן: אתה יכול להסביר לנו, למה זה צריך להיות עכשיו בחוק ההסדרים?

רותם פלג: אני לא מבין את השאלה, מה זאת אומרת למה זה צריך להיות עכשיו בחוק ההסדרים.

אפרת רוזן: למה תיקון החוק, סיוע משפטי, כרגע, בסעיף הזה, חייב לעבור בחוק ההסדרים ולא בתיקון חקיקה רגיל.

רותם פלג: מכיוון שמבחינתנו יש כאן כרגע פרצה, שבה ניתן לשנות את שכר הטרחה של עורכי הדין מבלי שזה מצריך את אישורו של שר האוצר, ויש לזה השלכות תקציביות.

אפרת רוזן: השאלה אם יש נתונים שמראים שיש פה איזה שהיא באמת פרצה.

אפרת רוזן: אם הם יעשו העלאות בשכר טרחה.

אליעזר כהן: מישהו ביקש?

אליעזר כהן: מישהו פנה אליכם?

רותם פלג: זה בכלל לא משנה לצורך העניין, לצורך העניין מבחינתנו כל מהלך שיש לו השלכות תקציביות, צריך להיות בהסכמת שר האוצר, הוא לא יכול לבוא בנפרד.

אפרת רוזן: לצורך העניין אנחנו לא מתקנים דברים שלא צריכים תיקון באותו רגע.

רותם פלג: לצורך העניין אנחנו חושבים –

אפרת רוזן: האם יש לכם נתונים שמראים, אנחנו רוצים לדעת בשביל לדעת אם זה שייך- - האם שכר הטרחה עלה בניגוד לעמדת שר האוצר.

רותם פלג: לפי ידיעתי לא.

אפרת רוזן: מתי פעם אחרונה זה כן עלה?

רותם פלג: לא, אבל עדיין יש פה איזה שהיא פרצה שאנחנו רוצים לתקן אותה.

רותם פלג: אנחנו חושבים שהמהלך הנכון הוא, שכל דבר שיש לו השלכות תקציביות, יהיה בהסכמת שר האוצר.

אליעזר כהן: ושזה שמתייעצים איתכם ומגישים לכם בקשות, ההתייעצות לא מספקת.

רותם פלג: התייעצות לא מספיק, אנחנו חושבים שהדעה שלנו במקרה הזה היא צריכה הסכמה ולא רק התייעצות.

רותם פלג: שוב אני אומר, אין פה שום פגיעה בקריטריונים של קבלת הסיוע, אני אגיד יותר מזה אפילו, אני חושב שבסופו של דבר גם במקרים האלה, יש מקום למנגנוני השוק לעבוד.

רותם פלג: לצורך העניין, כמו שכולנו קראנו לאחרונה, מספר עורכי הדין בישראל הוא כנראה הגדול בעולם ביחס לאוכלוסייה, אנחנו חושבים שבסופו של דבר ניתן להוזיל את השירותים האלה, מבלי לפגוע ברמת השירות.

אליעזר כהן: עוד להוזיל משלוש מאות שקל?

אליעזר כהן: אף פעם לא העלו את השכר, רק הורידו אותו.

רותם פלג: מספר עורכי הדין רק הולך וגדל.

אפרת רוזן: אתה מתייחס לשוק הפרטי, בוא נעשה הפרדה.

רותם פלג: זה אותם עורכי דין.

אפרת רוזן: תעשה הפרדה, זה עדיין השכר הוא לא שלוש מאות שקלים, גם לא של עורך דין מתחיל.

רותם פלג: זה אותם עורכי הדין, הממוצע לתשלום לתיק הוא הרבה יותר גבוה משלוש מאות שקל בתיק, אני לא זוכר בדיוק את המספרים.

הערה-: לפני שנתיים הגיע לאלף שקל.

רותם פלג: כמה זה ממוצע תיק אצלכם?

אייל גלובוס: בסביבות אלפיים ומאה שקלים, אבל תלוי באיזה תיקים מדובר.

רותם פלג: מדברים על ממוצעים, זה לא העבודה היחידה –

אייל גלובוס: הבעיה היא לא הממוצע, הבעיה היא כמה אני משלם עבור כל פעולה משפטית ואיך אני אשווה את זה לשוק הפרטי.

אליעזר כהן: רבותיי, לגבי הסעיף הזה מה שאני מסכם, זה ששמענו את כל הצדדים, דעתי האישית היא שהסכום שמקבלים היום הוא מגוחך, וזה עובדה שהוא עדיין לא השתנה.

אליעזר כהן: אבל אני לא רוצה לעשות פה זעזועים, אני יודע מה מצב התקציב, אני הבטחתי גם ליושב ראש הקואליציה שאני לא אעשה זעזועים היום.

אליעזר כהן: אז אני עומד בדברי, אף על פי שאני מהאופוזיציה ואני היושב ראש.

אליעזר כהן: אני לא אעשה זעזועים בכך שאני לא אשנה את המצב, זאת אומרת אנחנו נשאיר את המצב כמו שהוא, לא נשנה לא לטוב ולא לרע, אבל אנחנו נזכור, ככה בעורף חזק מאוד, שהסכום הנמוך הזה של שלוש מאות שש עשרה שקל, הוא מגוחך, ואני אעביר את דעתי האישית, אני מדגיש דעתי האישית וייצוגי הפוליטי, ליושב ראש הוועדה, חבר הכנסת מיכאל איתן, שבהזדמנות זו צריך אפילו לבדוק העלאה של הזכאות בעקבות השירות.

אפרת רוזן: למה – נושא זכות הייצוג,

אליעזר כהן: אולי נתחשב בבקשת האוצר, לא השנה, אבל בכל אופן יש מקום לבדוק אם כבר, העלאה, בטח לא הורדה.

אליעזר כהן: אנחנו כרגע לא נשנה את המצב.

אליעזר כהן: מה שאני מבקש מהאוצר, אנחנו נעשה עוד דיון, זאת אומרת ברור לי שיהיה, אנחנו לא משאירים את זה פתוח, אנחנו לא נשאיר פרצה נוראית כזו פתוחה, אז אנחנו נעשה את זה בדיון אחר, עם היושב ראש הקבוע.

אליעזר כהן: אני אעביר לו כל מה שאמרתם, אני אעביר לו את ההמלצות שלי ונעשה עוד דיון.

אפרת רוזן: הדיון לא יסתיים כרגע בסעיף הזה,

אליעזר כהן: בסעיף הזה,

אפרת רוזן: אנחנו מבקשים אבל הדיון הבא, שבטח יהיה בשבועות הקרובים, אם אפשר להעביר לנו נתונים לגבי השנים האחרונות, מתי פעם אחרונה הייתה העלאה בשכר טרחה, מתי הורידו את שכר הטרחה.

רותם פלג: אני יכול להגיד שלדעתי הוא ירד –

אפרת רוזן: לפני שנה בהוראת שעה, אבל השאלה מתי העלו אותו זאת הבעיה, כיוון שאתם טוענים שיש פרצה, סימן שמעלים אותו.

אליעזר כהן: הפרצה נוצלה להורדה,

אפרת רוזן: השאלה מתי מעלים אותו, זאת השאלה.

אליעזר כהן: רבותיי, פה כולם מספיק אינטליגנטים להבין את המצב, אנחנו נדחה את זה לדיון הבא.

אליעזר כהן: בבקשה אפרת, מה הנושא הבא?

אפרת רוזן: השאלה צריכה להיות מתי זה עלה שלא בהסכמת שר האוצר, גם אם זה הועלה, זה –

אליעזר כהן: זאת שאלה טובה, את אומרת מתי זה עלה שלא בהסכמת שר האוצר, זאת אומרת שההתייעצות היא מספקת.

אליעזר כהן: רבותיי, הנושא הזה הסתכם, הנושא הזה בבקשה אפרת, מהו הנושא הבא?

אפרת רוזן: אנחנו בסעיף 61 לחוק המדיניות הכלכלית, תיקון חוק הסנגוריה הציבורית.

אפרת רוזן: האוצר רוצה להציג את התיקון?

רותם פלג: כן, שוב, האמת היא שפה יש שני דברים.

רותם פלג: הראשון שבהם הוא בדיוק כמו הסעיף הקודם, רק בנושא הסנגוריה הציבורית.

רותם פלג: במקום בהתייעצות בהסכמת שר האוצר.

רותם פלג: הנושא השני הוא פשוט להעביר את הסמכות לפטור מחובת תשלום האגרה, מהשופטים, מקרים שבהם שופט ממנה סנגור ציבורי, להעביר את הסכמות ממתן פטור בתשלום האגרה, מהשופט לסנגור הציבורי הארצי, על פי הקריטריונים שקבועים אצלו.

אפרת רוזן: מה יביא לתיקון?

רותם פלג: איזה מהם?

אפרת רוזן: השני, הראשון זה מה שאתה טענת קודם.

רותם פלג: הראשון הוא אותו טיעון כמו קודם, הסיבה פה היא שברגע שהנושא נמצא בטיפול של השופט, אין לו את אותם כלים שיש לסנגור הארצי לבחון האם הבן אדם באמת זכאי לפטור מתשלום האגרה.

רותם פלג: אנחנו חושבים שזה יוצר שני מסלולים שבהם באחד מי שנותן את הפטור זה הסנגוריה הציבורית הארצית, בשני זה השופט.

רותם פלג: אנחנו חושבים שנכון לאחד את הקריטריונים לשניהם, אחרי הכול בסופו של דבר מינוי שופט יכול לבוא בשני מקרים או שהעונש פחות חמור מאשר במינוי של סנגור בצורה אוטומטית, או במקרים בהם מצבו הכלכלי נגיד יותר טוב.

רותם פלג: לכן לא נכון שיהיה הבדל במתן הפטור מתשלום אגרה.

אליעזר כהן: כן, ברור, משרד המשפטים.

אליעזר כהן: מי מהסנגוריה?

ענבל רובינשטיין: במידה מסוימת גם אנחנו מחויבים להחלטת הממשלה בנוסחה הנוכחי, אני רק יכולה לציין כמה עובדות שהבאתי לידיעת האוצר לפני יומיים שלושה.

רותם פלג: לידיעת הוועדה,

ענבל רובינשטיין: לידיעת הוועדה כמובן וגם לידיעת האוצר, אחוז הפטורים במסלול שהסנגוריה הארצית פוטר –

אליעזר כהן: אתם קיבלתם את זה, כן?

ענבל רובינשטיין: עומד על 41% ואחוז הפטורים במסלול שבית המשפט פוטר, עומד על 47%, כך שהמצב הוא לא שונה באופן משמעותי.

ענבל רובינשטיין: נכון שהמספרים הם שונים, אבל האחוז היחסי של הפטורים הוא מאוד דומה.

ענבל רובינשטיין: הדבר הנוסף שחשוב לציין, שגם מופיע במסמך, ההכנסות השנתיות של הסנגוריה הציבורית מגביית אגרות, הם כחצי מיליון שקלים, המהווים כשלושת רבעי האחוז מהוצאות הסנגוריה הציבורית.

ענבל רובינשטיין: זאת אומרת ההכנסות האלה אפילו לא מכסות אחוז מההוצאות.

ענבל רובינשטיין: זה שני הנתונים שצריך לדעתי לדעת אותם.

אליעזר כהן: שוב, אנחנו מדברים על כסף קטן, אני לא יודע למה אתם משחיתים את הזמן באוצר.

רותם פלג: צריך לזכור שהאגרות האלה הם לא באות לממן את הזכאות, הם אגרות סמליות, אנחנו חושבים שעל כל שירות שהמדינה מעניקה, צריך להיות איזה שהוא תשלום סמלי בגינו.

רותם פלג: גם כאיזה שהוא מסננת מבקשות שווא למיניהם, וגם כי הציבור, כי מי שמקבל אותו צריך לדעת שיש לזה איזה שהיא עלות.

רותם פלג: זה נכון שהמספרים הם מספרים דומים, אבל צריך לזכור שברגע שממנה שופט, זה גם עבירות יותר קלות וגם מבחני הכנסה שהשופט עושה, לא מבחני הכנסה שהסנגוריה הציבורית.

רותם פלג: כך שהיה צפוי דווקא שהמספרים במקרה של החלטת שופט, המספרים היו נמוכים משמעותית.

אליעזר כהן: עוד מישהו רוצה להוסיף?

רותם פלג: עוד מילה אחת, בסופו של דבר תיקון החקיקה הזה הגיע בהסכמת משרד המשפטים, הנושא לא ממש נכפה עליהם, גם לא בממשלה.

אפרת רוזן: יש לי כמה שאלות, אם אני אנסה לחשוב על מה הביא לתיקון של הפסקה השנייה, לסעיף 22, אז חשבתי שאולי הרעיון היה שבית משפט נוטה הרבה יותר לתת את הפטורים, הם חושבים שהסנגור הציבורי, כיוון שהוא אחראי על התקציב של עצמו, הוא ימעט לתת את הפטורים.

אפרת רוזן: אבל הנתונים שהסנגוריה העבירו לנו, לא מלמדים על איזה שהיא בעיה קריטית שבית משפט נותן פטורים הרבה יותר ממה שהסנגור נותן פטורים.

אפרת רוזן: בכל זאת יש לנו שני מסלולים של מינוי סנגור על ידי בית משפט.

אפרת רוזן: מינוי סנגור לפי קריטריונים, אז השאלה אם יש איזה שהיא הצדקה עניינית תקציבית, להעביר את מתן הפטור, כשבית משפט ממנה את הסנגור על ידי הסנגוריה.

רותם פלג: אני אומר שוב, על פניו זה צריך להיות מספר הרבה יותר נמוך, במקרה שבית משפט ממנה סנגור ציבורי ובמקרה שהסנגוריה הציבורית ממנה סנגור ציבורי.

רותם פלג: בסופו של דבר המספרים יותר גבוהים כאשר שופט ממנה, אז כנראה שיש פה איזה שהיא בעיה.

אפרת רוזן: אנחנו מדברים על מתן פטור, לא על המינוי.

אפרת רוזן: לא רואים פה אחוזים יותר גבוהים.

רותם פלג: זה היה צפוי להיות הרבה יותר נמוך.

אפרת רוזן: אני לא מבינה למה.

רותם פלג: כיוון ששוב אני אומר, המבחן הכלכלי עובר בסנגוריה הציבורית, אותו בן אדם לא עובר מבחן כלכלי ברגע שהוא מגיע למתן פטור, אנחנו חושבים שנכון לעשות את אותו מבחן לשני הצדדים.

רותם פלג: לא נכון שפה יהיה מבחן אחד ופה יהיה מבחן אחר.

אפרת רוזן: משרד המשפטים, יש לי שאלה, אם אנחנו מתקנים את הסעיף הזה בהמשך, זה מחייב תיקון התקנות, כי התקנות במצב הנוכחי, אם הסעיף יתוקן, זה עושה אובר רולינג בעצם לסמכות של בית משפט.

אפרת רוזן: אי אפשר לתקן כרגע את החוק, אם לא יהיה תיקון תקנות.

ענבל רובינשטיין: צריך לתקן את התקנות,

אפרת רוזן: חייבים, אחרת –

ענבל רובינשטיין: צריך להתאים את התקנות,

אליעזר כהן: את מקבלת את זה שצריך לתקן את התקנות?

אפרת רוזן: את התקנות חייבים לתקן, אם מתקנים את החוק.

יעל גויסקי: עוד נקודה, לדעתי עוד פעם זה לא צריך להיות במסגרת הזאת בלוח הזמנים של ההסדרים, אם לעשות דיון צריך גם נציג בתי המשפט שיהיה כאן והוא לא נוכח כרגע ומן הראוי שדעתם תשמע בנושא, לפני שעושים כל שינוי חקיקה.

יעל גויסקי: אני רוצה גם להוסיף נקודה, שעוד פעם, הנושא של ההסכמה, אנחנו קצת – את סעיף 22 גם פה, לדעתנו אין מקום להסכמה, אלא לאשר את זה בהתייעצות.

יעל גויסקי: ומאחר וזה לא דחוף בלוח הזמנים של חוק ההסדרים, זה לא איזה השלכה תקציבית, אפשר לדון בזה, בהחלט לא במסגרת לוח הזמנים הזאת.

אפרת רוזן: אנחנו גם נבקש נתונים לגבי הפסקה הראשונה.

אפרת רוזן: מתי זה נעשה, אותה שאלה בדיוק, מתי הועלה שכר הטרחה, מתי זה לא היה בהסכמת שר האוצר.

רותם פלג: זה פשוט יחסית, כי זה תמיד נעשה ביחד.

ענבל רובינשטיין: זה אני כבר יכולה להגיד לכם.

ענבל רובינשטיין: לא היה דבר כזה,

אפרת רוזן: לא היה העלאה?

ענבל רובינשטיין: לא הייתה אף פעם העלאה.

קריאה: והדבר הנוסף, לא היו פה ושם שינויים בתקנות, תמיד, תמיד, הם היו בהסכמה.

קריאה: אנחנו בכלל עובדים בהרמוניה עם משרד האוצר.

ענבל רובינשטיין: אני חושבת שצריך לעשות שינוי בחוק, שזה יהיה בהסכמת הסנגוריה הציבורית, השינויים בתקנות שכר הטרחה צריכים להיות בהתייעצות ובהסכמת הסנגוריה הציבורית ולא רק בהסכמת שר האוצר, אם כבר.

ענבל רובינשטיין: משום שכל פעם מורידים את התקנות, למרות דעתנו שאומרת שיש פגיעה אנושה ברמת הייצוג.

רותם פלג: דעתנו היא כמובן, מספר עורכי הדין במדינה הזאת גדל בקצב די יפה ויש מספיק אנשים טובים בשוק, גם במחירים שאנחנו משלמים.

אפרת רוזן: אני חולקת עליך, אם עורך דין צריך להגיע לשוק הפרטי בשכר מסוים וכאן יהיה אפלייה,- -

רותם פלג: כמה סנגורים יש לכם היום במאגר?

ענבל רובינשטיין: שש מאות חמישים,

רותם פלג: שש מאות חמישים סנגורים, לכם יש משהו בסביבות האלף.

אייל גלובוס: יש קשר ישיר בין השכר לבין הרמה.

אפרת רוזן: אתה פונה לאוכלוסייה שהכי נזקקת, שהכי צריכה, שלא יכולה להרשות לעצמה.

רותם פלג: אני לא אכנס לדיון של איכות השירות שאותה אנחנו צריכים לתת.

אפרת רוזן: אבל זה קשור, יש קורלציה,

ענבל רובינשטיין: בחוק הסנגוריה הציבורית יש סעיף שכדאי לציין, בתעריפי הסנגוריה הציבורית חלו במהלך השנתיים האחרונות שני קיצוצים, בסך כולל של שלושים אחוזים.

ענבל רובינשטיין: זאת אומרת זה לא מצב אפילו שגם הוא לא ראוי, כושר הסיוע, קיצוץ של שלושים אחוזים אני לא חושבת שיש עוד סקטור במשק שקוצץ משכרו שלושים אחוזים, במהלך שנתיים.

שחר וולנר: יש לי עוד רעיון, כל איש ציבור שמקבל סיוע מטעם המדינה, במסגרת תפקידו, ששכרי הטרחה שעורך הדין שמייצג אותו יקבל, יהיו זהים.

שחר וולנר: שיקבל ייצוג הולם, אם לדעתך זה ייצוג הולם, בוא נעשה את זה ככה.

אליעזר כהן: רבותיי, היינו מאוד יעילים ועשינו את הדיון ברוח טובה, רבע שעה לכל נושא, קריאה: זה בגלל שאין חברי כנסת.

אליעזר כהן: אם הם היו, היו מתחילות צרות לכיוון העלאה ואז האוצר היה בצרה.

אליעזר כהן: אם אני מכיר את חבר הכנסת יצחק לוי ואת חבר הכנסת אברהם רביץ, הם מיד היו דורשים להכפיל את הסכום.

אליעזר כהן: אז בשביל שלא ניכנס לאווירה זחוחה, כמו שנכנסו בשארם, אז אני מסכם ככה, קודם כל שמענו את כולם, דעתי האישית ואני אביא אותה ליושב ראש, אני מתפלא שהמערכות עובדות בסכומים כאלה נמוכים, אבל אנחנו נתחשב בבקשות הקואליציה שהשנה זה לא הזמן, אבל אני רושם לעצמי לפחות בלי שום קשר ליושב ראש, שאני אזכור את זה לפעם הבאה ואני אהיה תקיף בעניין של דרישת העלאות, מפני שזה נעשה ברמות של כספים נמוכים מאוד, נמוכים מדי, לא נמוכים מאוד, נמוכים מדי.

אליעזר כהן: אבל זה הסיכום האישי שלי.

אליעזר כהן: הסיכום של הוועדה, כיושב ראש הישיבה הזו, היועצת המשפטית אפרת רוזן ואני, נשב ונעשה את הסיכום של כל מה שנאמר כאן, נביא את הדעות של כולכם ליושב ראש, ולפעם הבאה בנוסף לזה שנעשה עוד דיון עם היושב ראש הקבוע של הוועדה, אני מבקש משר המשפטים להעביר לנו את התקנות של הסנגוריה, ומהאוצר נתונים של כל מה שיש לך, בנוסף למה שנאמר כאן, לישיבה הבאה שתזומן.

אליעזר כהן: אני מבטיח לכם שאני אנהג בהגינות, על אף הדעות האישיות שלי, אנחנו נעביר את כל הנתונים כמו שהם.

אפרת רוזן: אולי כדאי להמליץ על לעשות דיון בנפרד מהצעת החוק הזאת, דיון עקרוני בוועדה לגבי שכרי הטרחה והתעריף שלהם.

יעל גויסקי: השאלה אם יש מקום – בלוח הזמנים של חוק ההסדרים?

אפרת רוזן: בשביל שזה לא יהיה בחוק ההסדרים, הוועדה חייבת לקבל החלטה, מליאת הוועדה חייבת לקבל החלטה ולהעביר את זה למליאה.

אפרת רוזן: חייבים בכל מקרה שיהיה עוד דיון בוועדה ונשמע את כל העמדות.

אליעזר כהן: לא רק מליאת הוועדה, זה לא יכול להיעשות גם עם יושב ראש זמני ובלי חברי כנסת.

אליעזר כהן: מוכרח להיות עם היושב ראש הקבוע ועם חברי כנסת, אז זו עוד סיבה מדוע אנחנו דוחים את זה לישיבה הבאה.

אפרת רוזן: אנחנו צריכים לקבל נתונים ולהחליט על סמך הנתונים.

אליעזר כהן: מה שעשינו בכל זאת, אל תרגישו שבזבזתם את הזמן שלכם, עשינו עבודת הכנה לוועדה, הוועדה לא תתחיל לחפש וזה היה בהמלצתה של היועצת המשפטית אפרת רוזן, שלפחות נעזור לוועדה ונכין לה את הנתונים ואז בישיבה הבאה היא תוכל לקבל את ההחלטות הנדרשות, תודה רבה לכם.