ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 426, 2005-02-28 12:10

לאה נס: צהריים טובים לכולם, אני מתכבדת לפתוח ישיבת ועדה משותפת של ועדת המדע והטכנולוגיה עם ועדת חוקה, עם עמיתי חבר הכנסת מיכאל איתן.

לאה נס: בישיבה הזו תוצג בפנינו המהפכה במחשוב במערכת בתי המשפט ביוזמתו המבורכת של מנהל בתי המשפט, השופט בועז אוקון.

לאה נס: התוכנית הזאת נקראת "בתי המשפט, הדור הבא" ואם ירצה השם היא תצא לדרך כבר ביולי 2005.

לאה נס: המשמעות, בוא נגיד אפילו הפשוטה, של התוכנית הזאת זה בעצם העברה של כל ההליכים המשפטים מהניירת למחשב.

לאה נס: אני חושבת שהתהליך הזה, כמובן שבעידן שלנו המודרני, עם כמובן ועדת המדע, אם הטכנולוגיה מתקדמת, אך טבעי הוא שהמהפכה הזו תגיע גם לבתי המשפט ותקצר הליכים, תמנע סחבת, אבל כמו כל דבר טוב, חופן בחובו גם בעיות מסוימות שנוכל לדון בזה גם בישיבה הזו, בעיות של הגנת צנעת הפרט, אבטחת המידע ועוד נושאים שיעלו פה בישיבה.

לאה נס: את הדיון יפתח מנהל בתי המשפט שיציג את התוכנית ואנחנו נפתח את זה לדיון.

לאה נס: אתה רוצה עכשיו להציג את הדברים או שבמהלך הישיבה?

מיכאל איתן: אני רוצה להגיד רק משפט אחד, שאני אומר אותו בכל הזדמנות שאנחנו מטפלים בנושאים של ממשל זמין והטמעת הטכנולוגיה.

מיכאל איתן: ההטמעה או כמו כל טכנולוגיה, טכנולוגיה היא מקדמת בני אדם, פריצה של טכנולוגיות חדשות צריכה להיעשות מתוך תשומת לב לכך שבגלל פערים כלכליים וחברתיים ההטמעה של הטכנולוגיה בצורה לא שוויונית מובילה לכך שהפערים האלה מתרחבים.

מיכאל איתן: ואם רוצים לעשות שני דברים, גם להשיג צדק חברתי, שהחברה תהיה יותר חזקה ולצמצם פערים וגם להרוויח מבחינת ההתפתחות הטכנולוגית ולתת לפריצת הדרך הזאת המשך כלכלי טבעי, צריך להגדיל את מספר המשתמשים.

מיכאל איתן: ככל שמספר המשתמשים יהיה יותר גדול, אנחנו נוכל גם להתקדם ולשפר את פריצות הדרך ולעבור לשלבים הבאים.

מיכאל איתן: ולכן אני חושב שהממשלה צריכה להיות יותר מודעת לנושא של צמצום הפערים הדיגיטאליים ובצד ההשקעות שהיא עושה שמכוונות היום רק לאלה שכבר קלטו את הטכנולוגיה ומטבע הדברים זה השכבות היותר מבוססות, היא צריכה לעשות מאמץ גדול שהשירותים האלה יהיו נגישים ושווים לכל נפש.

לאה נס: תודה רבה, למרות שפה במערכת המשפט יש לזה השלכות אחרות, לא בדיוק צמצום הפערים בנושא הזה---

מיכאל איתן: גברתי, עם כל הכבוד לך, יש גם נאשמים ובעלי דין שיושבים בבית ואין להם אינטרנט כמו לאחרים, הם יכולים לראות בדיוק מתי המשפט ומה עם התיק שלהם וכל הדברים האלה והמדינה מעניקה את האפשרות רק לאלה שיש לראות ולקבל את השירות.

מיכאל איתן: משקיעים עכשיו כל כך הרבה כסף זה לאנשים שהם בתוך הטכנולוגיה.

לאה נס: תודה רבה.

בועז אוקון: אני רק רוצה לפתוח ולהגיד, את אמרת שזה תוכנית שאני מוליך אותה, אז רק בשביל שהדברים יהיו מדויקים, זה כמו מרוץ שליחים, בעצם התוכנית נהגתה עוד בתקופתו של הנשיא דן ארבל, אני פשוט ממשיך את הדברים.

בועז אוקון: המצגת הזו זה בעצם אפיון העל של המערכת ובדרך כלל שאנחנו מציגים את זה אנחנו פותחים את זה, אבל זה לא טוב כי זה עכשיו פרסומות חינם, זה פרסומת שעשה בשעתו השבועון TIME והשבועון TIME עשה פרסומת שבו הוא אמר למה כדאי לקרוא את השבועון TIME וסמך על המשל המפורסם על הפיל שהכניסו פיל לתערוכה ושיכנו אותו בבית אפל ואז הכניסו אנשים שלא ראו אף פעם פיל ושאלו אותם מזה.

בועז אוקון: אז מי שהחזיק ברגל אמר הפיל הוא כמו עמוד בטון, מי שהחזיק בחדק אמר, הפיל הוא עמוד מים, מי שהחזיק באוזן אמר הפיל הוא כמו מניפה ענקית, בקיצור כל אחד ראה בו משהו אחר.

בועז אוקון: וה- TIME אמר, רק מי שקורא את ה- TIME יכול לראות את התמונה במלואה.

בועז אוקון: למה אני פותח במשל של הפיל?

בועז אוקון: משתי סיבות, הסיבה הראשונה שהמערכת הזאת היא מאוד יומרנית, לפחות כמו הפרסומת הזאת, מפני שהיא נועדה להקיף את כל העבודה של בית המשפט, משלב הגשת החומר ועד שלב יישום ההחלטות, הכול בצורה ממוחשבת, זה דבר שלא קיים היום במערכות הנוכחיות.

בועז אוקון: והדבר השני שנקשר לדברים שאמר חבר הכנסת איתן, כל פיל יש לו סכנה להפוך עם הזמן לפיל לבן, או מייד בהתחלה להפוך לפיל לבן, בעיקר אם יש לו בעיות של הטמעה, השתלבות וסינכרוניזציה עם גופים אחרים.

בועז אוקון: זאת אומרת, מערכת בתי המשפט יכולה להיות לה מערכת מצוינת, את אמרת אם ירצה השם, אבל אם המערכת תהיה מצוינת, אפילו אם ירצה השם, ולא יהיו מערכות של גופים אחרים שמשתלבים עם המערכת כמו, בעיקר, עורכי הדין במגזר הפרטי ובמגזר הציבורי, אז היא עלולה להפוך לפיל לבן.

מיכאל איתן: הפרקליטות?

בועז אוקון: הפרקליטות, המגזר הפרטי והציבורי.

מיכאל איתן: המשטרה, בתי משפט?

בועז אוקון: כן, כן, כל הגופים, הפרקליטות, המשטרה, בתי המשפט, עורכי הדין הפרטיים---

לאה נס: שירות בתי הסוהר.

בועז אוקון: שירות בתי הסוהר, בדרך כלל הניסיון מלמד שבסוף הכול מסתדר, שירות בתי הסוהר בדרך כלל הוא מגיב תמיד בצורה מתאימה.

בועז אוקון: המערכת, אני אעמוד על העקרונות שלה, המטרה היא בעצם להפוך את בית המשפט להיי טקי תוך שיעבוד של כלים של טכנולוגיה מתקדמת, אני לא אקרא כל שקף ושקף מה שכתוב, אבל בעיקרו של דבר שלושה מרכיבים חשוב מאוד להדגיש אותם והמערכת היא דמוית אאוט לוק.

בועז אוקון: מבחינת המשתמש, ואגב יש היום אב טיפוס שלה שעובד בחברת נס ואתם מוזמנים לבוא לראות אותו שם.

בועז אוקון: היא נראית כמו אאוט לוק, יש לה מנוע תהליכים חכם שאני אעמוד על התפקידים שלו בהמשך והיא מבוססת על שימוש בחתימה אלקטרונית למרות שהמרכיב הזה הוא לא מרכיב חיוני לעבודת המערכת, הוא מרכיב מומלץ לעבודת המערכת ואנחנו נשתמש בו בהנחה, שוב אנחנו נוגעים לנקודת האינטגרציה עם גופים אחרים, בהנחה שנוכל להגיע למצב שיחולקו תעודות חכמות ויאפשרו את התהליך של חתימה אלקטרונית.

ויקטור בריילובסקי: אפשר לשאול שאלה, מה אתם מצפים במערכת בהשוואה למה שיש עכשיו?

בועז אוקון: הציפייה היא שכל המערכת כולה תשלט באמצעות המערכת הזו, כל התהליך של העבודה, אפשר יהיה להגיש חומר מרחוק לבית המשפט כמו בדואר אלקטרוני.

בועז אוקון: השופטים יוכלו לקבל את החומר כמו בדואר אלקטרוני, תיחסך, אתה תראה בהמשך, הרבה מאוד עבודה שחורה מכל המשתמשים, זאת אומרת עבודה טכנית שלא נחוצה שיקול דעת, המערכת תתמודד איתה ותפתור אותה והתהליך של הגישה לבית המשפט תהיה הרבה יותר קלה והרבה יותר רחבה.

בועז אוקון: אתה תראה בהמשך, זה מה שאנחנו מצפים.

בועז אוקון: המערכת מבוססת על תיק אלקטרוני ללא נייר, אנחנו בדרך כלל היום רגילים לדעת שיש לנו עבודה לבין זה ששמים לנו ניירות על השולחן ואליהם אנחנו צריכים להתייחס.

בועז אוקון: במקום הניירות יהיו משימות שהתהליך של קביעת המשימות ויצירת משימה חדשה במקום משימה קודמת ישלט על ידי מנוע תהליכים שנקרא BPM.

בועז אוקון: והמערכת היא מערכת לומדת, זאת אומרת באמצעות אותו BPM נוכל לזהות שכיחות של תהליכים ובמענה למה ששאלת קודם, לחסוך עוד עבודות שחורות כאשר אנחנו רואים שהדבר מוצדק, הדברים האלה אני אפרט אותם בהמשך בדוגמאות.

בועז אוקון: העקרונות זה שלכל אחד, לכל גורם בבית המשפט יהיה סל עבודה, בצורה הזאת חלוקת העבודה בין הגורמים השונים בבתי המשפט תהיה יותר מושכלת, הקצאת העבודה תהיה יותר נכונה.

בועז אוקון: יהיה יומן דיונים אחד שיאחד את כל הדיונים בבתי המשפט.

בועז אוקון: המערכת היא מערכת פתוחה לכל המשתמשים, בעלי דין ועורכי דין משתלבים בתהליך העבודה מאותו מאגר נתונים.

בועז אוקון: היתרונות זה שהמערכת מאפשרת תכנון לאורך זמן, היא מעודדת או מאשפרת שקיפות מלאה ובעניי כל תהליך של שקיפות מעודד שיתוף פעולה בין כל הגורמים שמעורבים בתהליך העבודה.

בועז אוקון: המערכת גם מאפשרת לאתר נתונים בדרך של תוכנות משפטיות, זאת אומרת שאפשר לכתוב ירדן ירדני שיושב כאן לידי והמערכת תגיד בכל המקומות איפה הוא מופיע.

בועז אוקון: המטרה היא בין היתר לחסוך את התופעות האלה שקיימות היום בבתי המשפט, הן תופסות גם מקום, אבל בעיקר מכבידות מאוד על תהליך העבודה.

בועז אוקון: אני יכול להראות לכם עוד תופעות כאלה, הגומיות, הסרוכים, שעד היום מתייקים, אין שינוי מהתקופה העותמנית בעניין התיוקים בבתי המשפט, הגומיות כל הנושאים האלה.

בועז אוקון: בנוסף לזה, המערכת מבוססת על עיקרון של מחסן אלקטרוני, בערך 50% מהתיקים בבתי המשפט השלום, נגמרים מבלי שהם באים לשופט, הרעיון הוא שהמערכת תטפל בתיקים האלה מבלי שהם יצטרכו לעבור את התהליך הפקידותי שהיום הם חשופים אליו ושמסרבל מאוד את העבודה של בתי המשפט.

בועז אוקון: זה סביבת עבודה טובה יחסית של שופט, אבל גם, אתם רואים את עומס התיקים, במובן הזה תהיה קצת יותר רחבה בלשכות השופטים.

בועז אוקון: אבני היסוד של המערכת זה תיק אלקטרוני, משימה, סל עבודה, יומן ומנוע תהליכים, אני אעמוד בקיצור על כל אחד ואחד מהם ובאמת אם יש שאלות תוך כדי זה, אז אני מציע שישאלו כי אני לא אכנס ליותר מידי פרטים טכניים.

בועז אוקון: כששופט יכנס למסך העבודה שלו זה יהיה התיק האלקטרוני שהוא יראה.

בועז אוקון: המרכיבים המרכזיים של התיק האלקטרוני זה ששתי השורות הראשונות מכילות את האינפורמציה שהיום קיימת בעצם על כריכת התיק, שם בית המשפט, שמות הצדדים, תאריכי הדיונים וכל מיני נתונים שרושמים כדי לדעת את מידת הדחיפות של התיק.

בועז אוקון: למשל, אם ניתן סעד זמני בהליך אזרחי, קובעים לתיק דחיפות.

בועז אוקון: אם החשוד נתון במעצר, אז יהיה כתוב שהחשוד נתון במעצר.

בועז אוקון: בצד הזה מופיע כל החומר שבתיק, אבל במקום השיטה הקיימת שהיום פשוט מתייקים בתוך התיק, עורמים את החומר, החומר יהיה מסודר לפי נושאים.

בועז אוקון: אם למשל נעמוד על תיקיית כתבי טענות, נראה את כל כתבי הטענות שבתיק ובצד יהיה אפשר לראות את כתב הטענות עצמו.

בועז אוקון: צריך להסתכל על זה כאילו זה מסך מחשב, אם נעמוד על בקשות והוראות נראה את כל הבקשות שיש בתיק כשאפשר לדפדף בין הבקשות השונות בצורה הזאת ועל החצי השני של המסך לראות את כל הבקשות.

בועז אוקון: אני רוצה להזכיר כאן עוד נתון שנוגע לתיק ואם יהיה צורך אני אגע בו בהמשך, התיקים, המספורים היום של תיקי בתי המשפט, כל בית משפט ממספר מחדש את התיקים שלו, כל בית משפט ממספר גם כל סוג הליכים בנפרד, הליכים פליליים, הליכים אזרחיים.

בועז אוקון: המערכת עוברת לשיטת מספור שהיא שיטת מספור אחידה, לכל התיקים בכל הארץ, במטרה ליצור טיפול אחיד בתיקים על ידי כל בתי המשפט.

בועז אוקון: כמובן אפשר, זה עניין של כל מחשב, אפשר להגביל את הבקשות השונות ולהעלות אותן על כל המסך.

בועז אוקון: בנוסף, המערכת מאפשר מה שכל מערכת מחשב מאפשרת, הצגה מסודרת של לוחות נתונים.

בועז אוקון: כאן אנחנו רואים את שמות הצדדים, אנחנו רואים את שם הצד, מי מייצג אותו וכל צד תמיד יזוהה עם השם והכינוי.

בועז אוקון: אם יופיע לנו השם משה ישראל, המערכת תמיד תאמר לנו שמשה ישראל, יש לו איזה שהוא תפקיד בתיק, במקרה הזה זה מקבל הודאה של צד שלישי.

בועז אוקון: לזה יש חשיבות גדולה מאוד כי יש תיקים שיש בהם הרבה מאוד גורמים, למשל, בבית המשפט העליון יש תיקים שיש בהם 200 משיבים, אז לפעמים כשמשיב מסוים מגיש תגובה, אנחנו כבר לא יודעים מה התפקיד שלו בתיק, המערכת תגיד המשיב הזה---

מיכאל איתן: כמה תפקידים יש?

בועז אוקון: יש בעצם אין סוף.

מיכאל איתן: אין לכם רשימה של תפקידים?

בועז אוקון: יש רשימה סגורה של תפקידים שקבועה בתקנות סדר הדין האזרחי, יש בערך משהו כמו עשרה גורמים בכינוי, אבל בכל גורם יכולים להיות מאה אנשים שממלאים את התפקיד.

מיכאל איתן: כמה תארים יש?

בועז אוקון: תארים יש בערך עשרה.

מיכאל איתן: זאת אומרת המערכת יודעת, הם לא יכולים להכניס כינוי.

בועז אוקון: לא, אי אפשר, יש טבלאות שאפשר למלא רק מתוכן.

בועז אוקון: בנוסף לזה, יש למערכת, כפי שאנחנו יודעים יש שונאי שינויים, עמדת על זה בהתחלת הדברים, לא הגדרת את זה כך.

בועז אוקון: אז מי שירצה יוכל, הוא אומר, לי לא נוח שמסדרים לי את הדברים, אני רגיל שהדברים הם מבולבלים, אני אוהב לעבוד בערבוביה, אז המערכת מאפשרת להציג את התיק גם בצורה הישנה שלו, בצורה הזו בעצם יוכל המשתמש לדפדף בתיק בצורה הרגילה.

בועז אוקון: ותראו איך זה נעשה פה, קודם יש כתב הגנה ואחר כך פתאום יש אחרי כתב הגנה, יש פתאום ייפוי כוח ואחרי זה יש כתב תביעה, למה?

בועז אוקון: כי מי שתייק את התיק קודם שם את כתבי ההגנה בצד ואחר כך כשהיה צריך לתת פשוט זרק את זה לתוך התיק לפי הסדר.

בועז אוקון: למרות זאת, גם מי שעובד בשיטה הזו יוכל להיזקק לתוכן עניינים ולרוץ אם הוא רוצה ישר לתצהיר, אבל בדרך של דפדוף, מה ששומר לו את התחושה הישנה.

בועז אוקון: אז בעצם, זה המרכיבים של התיק האלקטרוני, המסמכים מאורגנים על פי חלוקה עניינית, תיתכן אבל גם הצגה כרונולוגית, זה התיק הישן.

בועז אוקון: התיק האלקטרוני כולל את כל הבקשות, הוא יכלול גם את ההודאות לצד השלישי ואת הדיון שכנגד---

מיכאל איתן: מי יכול להיכנס לתיק הזה?

בועז אוקון: שופט יכול להיכנס לתיק, כל המזכירות יכולה להיכנס לתיק ובעלי הדין יכולים להיכנס לתיק בשתי רמות גדולות.

בועז אוקון: בעל דין, עורך דין שמופיע בתיק יכול בעצם להיכנס לכל המסמכים שבתיק, הציבור הרחב יכול להיכנס לאותם מסמכים שבתיק שלפי תקנות העיון תותר הכניסה אליהם.

בועז אוקון: שאנחנו מתכוונים להרחיב את היקף העיון שמתאפשר בתיק גם לאזרחים מהשורה.

בועז אוקון: אנחנו לא נאפשר כנראה להיכנס לחוות דעת, כי שם הרבה פעמים יש נושאים פרטיים או נושאים אינטימיים.

בועז אוקון: אבל כתבי טענות, פסקי דין, אנחנו נאפשר לכל אחד מהציבור להיכנס.

בועז אוקון: אנחנו מאפשרים את זה היום בעצם לעיתונאים, ואין סיבה שמה שעיתונאי יכול לראות לא יוכל לראות גם כל אחד מהציבור אם הוא רוצה לגלוש באינטרנט.

בועז אוקון: התיק ימוספר באופן ארצי, לתמיכה בניהול מחסן אלקטרוני ואיתור העבודה השחורה.

בועז אוקון: אבן היסוד השנייה זאת המשימה, המשימה זה בעצם החידוש של המערכת ובמובן הזה יש עוד תרומה לעבודה בבית המשפט.

בועז אוקון: כמו שאמרתי במקום נייר יהיו משימות שיגיעו לכל בעלי הדין כמו שהיום מגיע אלינו דואר אלקטרוני, בתור שורה.

בועז אוקון: בעוד רגע, בהמשך אני אראה איך זה עובד.

בועז אוקון: כל משימה משויכת לאחד מעובדי המערכת וכעיקרון של המערכת לכל משימה, חוץ מהכתובת שאומרת זה לעבודה של השופט פלוני, יש תאריך יעד, יש תקופה שבתום התקופה אותה כתובת, אותו אדם חייב לבצע את המשימה, אם הוא לא מבצע את המשימה נוצר תהליך של אסקלציה, זאת אומרת זה עובר לגורם אחר שבודק מדוע העבודה לא בוצעה.

בועז אוקון: עכשיו, המערכת לא מכתיבה את התאריכים, היא רק דורשת שיהיה תאריך, כל בית משפט אבל יצטרך להתחיל ולהתארגן ולקבוע לעצמו לוחות עבודה צפויים לצורך התמודדות עם החומר שמגיע בפניו.

בועז אוקון: אז בית משפט יכול להגיד, תיק אזרחי אצלי לוקח שלוש שנים כי זה כוח האדם שיש לי, זה מספר השופטים שיש לי, זה מספר עובדי המזכירות שיש לי ולכן אני יכול לטפל בתיק אזרחי שלוש שנים.

בועז אוקון: אז הוא יקבע לעצמו תחנות עבודה שהן המשימות לשלוש שנים, אבל מצפים ממנו שבתוך התקופה של שלוש שנים הוא יוכל להתמודד עם העניין.

בועז אוקון: איך זה ילך?

בועז אוקון: ---

לאה נס: רק שנייה, חלק מהעניין הזה גם לקצר את התהליכים הארוכים והמסורבלים, השאלה היא שבגלל שאתם מורידים עכשיו, כמו שאמרת, הרבה עבודה שחורה שגוזלת זמן, אם אתם הולכים גם לשדרג את עניין הטיימינג שהוא יהיה הרבה יותר מקוצר בתהליכים, שערכת אותה כמו שאתה אומר לשנה, התאריך יעד של המשימה יהיה קצר יותר בגלל המערכת הזו?

בועז אוקון: זה מורכב אבל משני נטבחים, בכל מה שנוגע לעבודת המזכירות, אתם תראו גם בהמשך, שיהיה קיצור דרך, זאת אומרת הרבה תהליכים מזכירותיים יחסכו.

בועז אוקון: לעומת זאת המערכת לא מסוגלת להפעיל שיקול דעת במקום השופטים---

לאה נס: אמרתי בהכוונה, הם מכוונים את זה.

בועז אוקון: אז יהיו שני דברים, אנחנו מניחים שחלק מהתהליכים יתקצרו ובמובן הזה יהיה קיצור דרך, מצד שני אם באותם מקומות שצוואר הבקבוק הוא העבודה השיפוטית, אז המערכת יכולה להקל על העבודה של השופטים וככל שהיא מקלה היא תורמת לקיצור ההליכים.

בועז אוקון: כיוון שהיא לא יכולה להחליף את העבודה של השופטים אז במובן הזה חלק מהבעייתיות שקיימת גם היום בעבודת בתי המשפט, המערכת הזאת נושאת איתה.

בועז אוקון: אבלת תראי בהמשך שיש מספר נושאים שאנחנו מצפים שהעבודה תהיה יותר מהירה ותהיה יותר קלה ובמובן הזה באופן כללי אפשר לצפות לחסכון בזמן.

בועז אוקון: המרכיב שאני עמדתי עליו בקשר לתוכנית שבעניי הוא יותר משמעותי מבחינת המערכת, זה שכיוון שהמערכת דורשת תוכנית עבודה, זאת אומרת היא קובעת תהליך, היא אומרת שהיא צופה כמה זמן תהליך ייקח, אני חושב שכל פעם שקובעים תוכנית מתייעלים.

בועז אוקון: אם היום אומרים אנחנו אפילו לא מוכנים להתחייב אם תיק נכנס כמה זמן אנחנו צופים שהוא ייקח, אז אנחנו בעצם אומרים שלא חשוב כמה זמן הוא ייקח.

בועז אוקון: אם אנחנו אומרים, אנחנו צופים שבתהליך נורמאלי תיק נגמר תוך שלוש שנים, כבר השגנו איזה שהוא יעד ביעד של התייעלות.

בועז אוקון: את תראי גם שבהמשך המערכת יכולה להראות לנו איפה נמצאים צווארי הבקבוק וניגע בזה, במובן הזה היא יכולה להקל עלינו גם.

לאה נס: מה שפשוט מטריד אותי זה שהתרגלנו שבבתי המשפט משפטים נמשכים חמש שנים ויותר, אז מלכתחילה יש כזה אשראי שבגלל שהמערכת הייתה רגילה, אני מתכוונת שהאשראי יהיה פשוט נמוך.

מיכאל איתן: אני חושב שמה שבעצם היא הייתה רוצה שבשרשרת המשימות שתוסיפו גם את השיפוט כמשימה ואז זה ייצור אוטומטית, יהיה כתבי טענו, ויהיה איזה מוח לוגי שינתח ויוציא את פסק הדין.

בועז אוקון: הרעיון הוא לא לומר מראש במערכת---

לאה נס: השאלה היא אם יש פה ראייה חדשה, ברגע שהמערכת הזאת עובדת כמושלמת, יש פה ראייה חדשה איך דברים צריכים להיעשות ולהראות, כי העקב אכילס שלנו זה באמת הזמן שהמשפטים נמשכים ולכן הראייה צריכה להיות שעכשיו בתהליך הזה, יהיה לזה ראייה אחרת ומלכתחילה יקציבו איזה משהו באמת אטרקטיבי.

מיכאל איתן: זה נכון, אבל גם העובדה שעורכי דין, בעלי דין לא יצטרכו על כל דבר לרוץ לבית למשפט, אז זה גם בלי קשר חוסך מסביב הרבה דברים.

בועז אוקון: אני רוצה להסביר שהבעיה של אורך הדיונים בבית המשפט מורכבת בעצם משלושה, אחד זה תרבות, בכלל שהיא תרבות כוללת של כולנו, גם הרבה פעמים המתדיינים, הדיון הוא לא דחוף להם, המתדיינים על כל, אני מדבר על המתדיינים כגוף כללי, בעלי הדין עצמם, עורכי הדין, הפרקליטויות.

בועז אוקון: או שהם מצויים בעומס עבודה, אני יכול לתת לך דוגמאות, למשל, בתיקים של איחוד משפחות, הבעיה היא לא בבתי המשפט, בתי המשפט נותנים את ההחלטות עצמן במהירות גדולה מאוד.

בועז אוקון: פרק הזמן שהפרקליטות צריכה כדי להגיש לבית המשפט תגובה, לפעמים יכול להיות שלושה חודשים, אז התהליך יהיה תהליך שהוא איטי, אז זה בעיה אחת.

בועז אוקון: בעיה שנייה זה בעיה של מספר השופטים, שופטים מסוגלים לעמוד בכמות מסוימת של משימות, מעבר לזה הם לא יוכלו לעשות.

בועז אוקון: וכאן, אם למשל נשווה את מספר השופטים למספר עורכי הדין במדינה, או את מספר השופטים לאוכלוסייה בכללותה, אז מספר השופטים הוא נמוך מאוד.

בועז אוקון: נושא שלישי, הוא באמת הנושא הארגוני.

בועז אוקון: המערכת נועדה להתמודד עם הנושא הארגוני ולפחות בקטע הזה, ככל האפשר ליצור התייעלות.

בועז אוקון: ואני שב ואומר שבעצם העובדה שנוצרת מחויבות לאיזה שהיא תוכנית, כבר לפי דעתי מתחיל תהליך של שיפור.

בועז אוקון: עכשיו, הרעיון של שרשרת משימות אומר, שתהליך העבודה בבית המשפט, נוצרו משימות שצופות את התהליך מתחילתו ועד סופו.

בועז אוקון: ביצוע משימה מול בניית משימה חדשה, אי ביצוע משימה, יוליד גם הוא משימה שאומרת המשימה לא בוצעה, למה היא לא בוצעה.

בועז אוקון: במובן הזה לא יהיה יותר תיקי מדף, לא יהיה תיקים שפתאום משום מה לא יודעים איפה הם נמצאים בתהליך העבודה, אלא כל התיקים תמיד אנחנו יודעים איפה הם נמצאים.

בועז אוקון: אני נותן דוגמה של שרשרת משימות ואני מראה את החיסכון שיש בתהליך העבודה, אני מאפשר לשרשרת המשימות להשלים את עצמה ועכשיו אני אסביר.

בועז אוקון: אם הוגש ערעור המערכת יודעת לקבוע את האגרה ומשולמת האגרה.

בועז אוקון: המערכת יודעת לקבוע את העירבון, בכל ערעור משלמים עירבון, המערכת יודעת לקבוע את העירבון בעצמה.

בועז אוקון: תשלום העירבון, המערכת יודעת לבדוק אם הוא שולם.

בועז אוקון: המתנה להגשת ערעור שכנגד, זה ספירת ימים, המערכת יודעת לספור ימים.

בועז אוקון: קביעת מועד דיון, אני אראה בהמשך, המערכת יודעת לקבוע מועד דיון.

בועז אוקון: הגשת עיקרי טיעון, זה מספר ימים לפני מועד הדיון, המערכת יודעת לספור ימים.

בועז אוקון: בעצם, רק פה מתחילה העבודה המזכירותית, המזכירות יכולה לבדוק שהתיק אכן מוכן לדיון, שנשלחו הודעות לכולם, שיש בתיק את כל החומר, שהחומר מסודר, ואז התיק יגיע לדיון.

בועז אוקון: במצב הזה יהיו פחות דיונים שירדו לטמיון בגלל שהם לא היו מוכנים, כי כל התהליך הזה בעצם ישלט על ידי המערכת.

בועז אוקון: דוגמה אחרת לשרשרת משימות, הוגש כתב תביעה בסדר דין מקוצר, ממתינים להגשת בקשות רשות להתגונן, הוגשה הבקשה, ממתין להקצאה לשופט.

בועז אוקון: אבל כאן יש המון בקשות שבהן לא מגישים בקשות רשות להתגונן, המערכת תטפל בזה לבד ובמובן הזה היא תחסוך הרבה מאוד רעש, להבדיל מצליל, זאת אומרת הרבה מאוד עבודת ניירת שהיום נעשית במערכת, כל הפעולה הזו, חלף המועד, התרעה למחיקה מחוסר מעש, חלף המועד, מחיקה מחוסר מעש, התיק נמחק, הכול יגמר.

בועז אוקון: העיקרון הוא שלכל משימה יש תאריך יעד וכתובת בחלוף המועד תקפוץ תזכורת אוטומטית שמחייבת יצירת משימה חדשה.

בועז אוקון: עכשיו, היתרונות של המשימות זה שזה מאפשר גם חלוקת עבודה מושכלת.

בועז אוקון: אנחנו יכולים לזהות בתהליך העבודה של כל התיקים במערכת באיזה תהליך עבודה הם נמצאים ולהגיד תנו לי את כל התיקים שנמצאים בתהליך עבודה מסוים ועל ידי פעולה אחת לבצע בכל התיקים האלה את פעולת הקידום של התיק.

בועז אוקון: אני אתן לכם דוגמה, למשל בשיבוץ תיקים, לוקחים את כל התיקים של בית המשפט השלום בתל אביב בהליך אזרחי, ואומרים אנחנו מבקשים לקחת את כל התיקים מסוג שסוג התביעה בהם הוא עד 50 אלף שקל ולחלק אותם בין שופטים.

בועז אוקון: עכשיו אנחנו מבקשים את התיקים שעונים על התנאי, אנחנו מבקשים להוסיף עוד תנאי, כל התיקים מסוג חוזים ואז במצב הזה אנחנו מבקשים להפעיל את השיבוץ.

בועז אוקון: זאת אומרת, בפעולה אחת אנחנו לוקחים את כל התיקים שממתינים לקביעת מועד דיון שהיום מגיעים תיק, תיק למישהו והוא צריך להגיד ילך לשופט הזה ואומרים, תחלק אותם בין השופטים פלוני ואלמוני, מפעיל את השיבוץ ואז המערכת תגיד לנו כמה תיקים היא חלקה לפי הכללים לפי הכללים, איזה תיקים היא לא הצליחה לחלק.

בועז אוקון: היא תוכל להגיד לנו איזה תיקים חולקו לכל שופט ובעצם בפעולה אחת חילקנו את כל התיקים של בית המשפט.

בועז אוקון: עכשיו, אנחנו יכולים לתת גם הוראה מתמדת, להגיד למערכת כל תיק שנכנס מסוג שיבוב, אז התיק לא יחכה---

מיכאל איתן: מאיזה סוג?

בועז אוקון: סוג שיבוב, שיבוב זה התביעות של חברות ביטוח על זה שבצעם---

מיכאל איתן: כמה כאלה סוגים יש?

בועז אוקון: יש טבלה שלמה, 200 בערך.

בועז אוקון: אבל ה-200 לא יוצגו לכל משתמש שיצטרך לבחור 200, אלא ברגע שהוא יגיד תיק אזרחי אז זה מפולח לו לקבוצות, אז הוא יראה.

בועז אוקון: בבחירה השתדלנו שתמיד יהיה מקסימום עשרה ערכים לבחירה, לא יותר מעשרה ערכים, זאת אומרת שהמשתמש יהיה לו על המסך והוא יוכל בקלות לבחור את מה שהוא רוצה, אבל הוא יסייע לנו בצורה הזו אחר כך ברגע שהתיק הוא שיבוב, הוא כבר יכול בעצם, אפשר לקבוע לו את מועד הדיון אצל השופטת פיגלמן, הוא לא מחכה לכל התהליך שזה עולה ויורד, במובן הזה יש את הנקודה שאת הזכרת.

בועז אוקון: באותו אופן, הדוחות הניהוליים של המערכת יהיו הרבה יותר מדויקים, כי במקום לקבל את מה שאנחנו מקבלים היום כך וכך תיקים נכנסו וכך וכך תיקים נסגרו, שגם זה שיפור גדול, נוכל לבקש מהמערכת להגיד לנו, תנו לנו את כל התיקים שהסתיים בהם מועד ההוכחות ומחכים לפסק דין.

בועז אוקון: ואז פשוט נקבל את כל התיקים שנמצאים במצב הזה.

בועז אוקון: באותו אופן נוכל להגיד, תנו לנו את כל התיקים שנמצאים במלאי, אבל תחלקו אותם לתחנות המרכזיות בעבודת בית המשפט.

בועז אוקון: ואז אנחנו מקבלים את התמונה הבאה, כמה תיקים ממתינים לקדם, כמה תיקים ממתינים להוכחות, כמה תיקים ממתינים לפסקי דין.

בועז אוקון: זה מאפשר שוב לווסת את העבודה השיפוטית בהתאם לתהליך הזה, אם אנחנו רואים שיש יותר מידי תיקים שמחכים לקדם, זאת אומרת שפחות מידי שופטים יושבים בתהליכי הקדם.

בועז אוקון: אני רוצה להזכיר כבר עכשיו, אני עושה היום רכישות למערכת המשפט, שאני חושב שהמערכת הזו, אולי אפילו איציק כהן יסכים לאפשר, זו אחת המערכות היחידות שיודעת להגיד היום על השופטים שעובדים בה בעצם כמה תיקים מחכים להם בכל שלב של העבודה.

בועז אוקון: אין הרבה מערכות שיודעות להגיד, תנו לנו את כל העובדים ותגידו לנו, מה מחכה להם, כמה זמן זה מחכה להם ומתי צופים שזה יגמר.

בועז אוקון: ואת זה המערכת הזאת תדע להגיד, למשל, ברמה של הפרט, אפשר להראות את זה בצורה הזה.

בועז אוקון: הנושא השלישי הוא סל העבודה, וסל העבודה יערום בצעם את כל המשימות שמחכות לכל עובד, אני אראה את זה בדוגמה.

בועז אוקון: אנחנו נכנסים בעצם למערכת שהיא דומה למערכת של האאוט לוק ואנחנו יכולים להיכנס מתוך---

מיכאל איתן: אפשר להשים שם, מנהל בתי המשפט, השופט אוקון, התחיל היום---

בועז אוקון: אנחנו, אפשר להיכנס מכאן ללוח השנה של השופט, אז הוא רואה את כל הדיונים שקבועים לו, אבל הוא יכול מכאן להיכנס גם למשימות שמוטלות עליו.

בועז אוקון: ואז אתם רואים שהמשימות הן בדיוק בצורה שבה אנחנו רואים את הדואר האלקטרוני, כשורות.

בועז אוקון: אם נלחץ על אחת השורות, אנחנו חוזרים לאותו תיק אלקטרוני יחד עם הבקשה המוסכמת לדחיית מועד דיון, כאילו הבקשה מונחת על התיק.

בועז אוקון: מכאן השופט יכול כמובן להיכנס לכל התיקיות, אם הוא צריך את זה כדי לבצע את העבודה שלו.

בועז אוקון: הוא יכול ישר לכתוב את ההחלטה על המסמך הזה, הוא יכול תמיד לחזור אל יומן העבודה שלו.

בועז אוקון: זאת אומרת, יש לנו מערכת כאן שהיא פשוט כמו המערכת של האאוט לוק, אנחנו עוברים מהיומן אל המשימות, שזה בעצם הדואר האלקטרוני, זה בנוי גם כשורות של דואר אלקטרוני.

מיכאל איתן: איך אתם התגברתם על הבעיות של כניסה לתיקים ויכולת לתת מצד אחד לאנשים לעבוד על התיקים ומצד שני למנוע שינוי של הטקסטים?

בועז אוקון: הפעם הקול זה קול עשיו והידיים זה ידי יעקב, מי זה ידי יעקב?

בועז אוקון: ולבנה, ואתי ויואב וירדן שיושבים כאן שעושים את העבודה בעזרה גם של אנשי החשב הכללי, נמצא איציק כהן, דוקטור בועז דולב ויש עוד אנשים וכבר את שלומית הזכירו, אז אני רק יודע להגיד את הדברים.

בועז אוקון: באופן בסיסי, המערכת כלפי חוץ היא בעצם מערכת מועתקת, המשתמשים החיצוניים לא עובדים על המערכת שלנו, המערכת שלנו היא סגורה, היא רק מעבירה, מה שהם עובדים בחוץ עובר אל המערכת שלנו, אבל ירדן ידע להסביר את זה באופן יותר טכני.

מיכאל איתן: כן, אבל גם במדינה שלנו יש לך בתוך המערכת שלך גורמים שונים שאתה נותן להם כן להיכנס, ברמת הרשאה אפילו זהה כמעט ועלולות להיות שם בעיות.

בועז אוקון: מסמך שנחתם בחתימה אלקטרונית, אי אפשר יותר לשנות אותו---

מיכאל איתן: זה ברור, אבל המסמך בתוך התיק---

בועז אוקון: המסמכים נחתמים, ברגע שנגמר שלב העבודה, למשל על ידי השופט, הם נחתמים בחתימה אלקטרונית.

בועז אוקון: המזכירות גומרת את שלב העבודה, היא חותמת.

בועז אוקון: עכשיו, צריך לזכור, חוששים תמיד מהמחשב שכביכול המחשב חושף ליותר סיכונים של אבטחה מאשר הנייר, המצב הוא בדיוק הפוך, פשוט לא שמים לב, היום מערכת בתי המשפט, כל אחד יכול להיכנס, בוחר לעצמו בבית המשפט העליון שופט, בבתי המשפט האחרים מישהו אחר, יכול להדפיס מה שהוא רוצה, להוסיף למטה במתכונת בועז אוקון, להוסיף לזה קשקוש, ובזה כולם נדמה להם שהמסמך הוא אוטנטי ואף אחד לא צועק יש בעיות של אבטחה.

בועז אוקון: זאת אומרת, המערכת הזאת, דווקא בגלל העובדה שיש שרשרת של השראות ובעיקר בגלל שהיא מתעדת כל פעולה שנעשית.

בועז אוקון: אם מישהו נכנס לאיזה שהוא נייר ומבצע פעולה, המערכת מתעדת את העובדה, יש רשומה שאומרת שהוא ביצע את הפעולה, במובן הזה, זה הרבה יותר מאובטח ממה שקורה היום, שאנשים ואגב לפעמים זה קורה, שאנשים יכולים להיכנס לתוך התיק, להוציא ניירות.

בועז אוקון: למשל נותנים תיק לעיון, אנשים מדפדפים בתיק, חוץ מזה שאחר כך זה חוזר בצורה מבולגנת, את לא יכולה לדעת אם חזר הכול.

בועז אוקון: יש היום תופעה בבתי המשפט שלמשל אישורי המצאה שעשו בעלי הדין, בית המשפט מעדיף לא לשמור אצלו, אלא להחזיר לעורכת הדין שביצע, משום שעלול להיות מצב שאישור המסירה יכנס אל התיק, יבוא מישהו לעיין, ימשוך את אישור המסירה ואחר כך יטען אני לא קיבלתי את החומר וכמו שאומרים בשפת העם, לכי תוכיחי.

בועז אוקון: אז במובן הזה, המערכת הזאת היא הרבה יותר מוגנת.

ויקטור בריילובסקי: יש לי שאלה, האם יש כוונה חוץ מהשרשרת לבנות ארכיון של תיקים שכבר נסגרו?

בועז אוקון: כן, בוודאי.

בועז אוקון: המערכת שומרת בהחלט בצורה של סריקה, יהיה ארכיון של כל התיקים שנסגרו.

בועז אוקון: אם אתה שואל גם על תיקים שנסגרו גם בשיטת הנייר, גם התיקים האלה.

בועז אוקון: על זה אחראית אתי, כרגע אנחנו עושים הסבה שבעיקר שומרת על ה- Data של הנתונים, שמות הצדדים, מה היה, אבל עם הזמן נעשה גם תהליך של סריקה, זה פשוט תהליך שעולה כסף ולוקח זמן, אנחנו מתכננים להעביר את הכול בצעם לארכיונים אלקטרונים.

ויקטור בריילובסקי: אבל אם יש ארכיון כזה, אז אפשר למצוא תקדים---

בועז אוקון: כן, כן, אפשר לעשות חיפוש בצורה טובה יותר.

בועז אוקון: כיוון שהאחסנה האלקטרונית היא יותר זולה, אז היינו מעדיפים ללכת לאחסנה אלקטרונית של כל מה שצריך לשמור לפי הכללים.

בועז אוקון: כאן יש שאלה של תיקון תקנות נוספות שנוגעות לתקנות הארכיונים, לתקנות נוספות שעליהן מופקדת לאה, שהלכה, וזה פעולות שיעשו.

בועז אוקון: בעיקרו של דבר, אנחנו מעדיפים את האחסנה האלקטרונית על האחסנה של הנייר, קודם כל היא יותר נוחה למשתמשים, כמו שנאמר כאן הגישה אליה היא יותר קלה, ודבר שני היא הרבה יותר זולה למדינה ויש לזה חשיבות גדולה.

רשף חן: אפשר לשמור את זה חמישים שנה, שישים שנה, מה המגבלה?

בועז אוקון: אני חושב שבאיזה שהוא שלב נגלה שזה כמו הנייר, שגם הזבל האלקטרוני בסופו של דבר, אין מקום להחזיק אותו.

בועז אוקון: אבל בעיקרו של דבר זה נכון שהנפחים, שאלת הנפחים משתנה בצורה טוטאלית.

בועז אוקון: בעיקרו של דבר, סל העבודה חוסך לנו הרמת מסמכים, רק כדי שתראו איך זה נראה היום, זה תיק אחד היום בבית משפט שלום בתל אביב, במחוזי זה יכול להיות שיהיו שמונה ארגזים שזה תיק אחד.

בועז אוקון: אם מגישים בקשה כזאת לדחיית מועד דיון כמו שראינו קודם שזה עמוד אחד, מעלים את שני הארגזים האלה, יחד עם הנייר אל השופט, למה?

בועז אוקון: כי אם יעלו רק את הנייר, חוששים שאולי הנייר ילך לאיבוד, שנית, אולי כשהשופט יראה את הנייר הוא ירצה לעיין באיזה שהוא תיק מתוך הארגזים האלה.

בועז אוקון: אז צריך לסחוב ארגזים ולהשים את הארגזים על השולחנות של השופטים ששולחן נורמאלי נראה ככה, אבל יש שולחנות שיש עליהם גם את הארגזים האלה.

בועז אוקון: המערכת חוסכת את זה, כי בעצם היא מביאה לנו את אותה שורה של דואר אלקטרוני ואם לוחצים מקבלים את התיק כמו שראינו קודם.

בועז אוקון: האבן הבאה שהיא אחת האבנים החשובות זה יומן העבודה.

בועז אוקון: יומן העבודה הוא סל עבודה מסוג מיוחד שתומך בשיבוץ התיקים לימי הדיון, איך זה הולך?

בועז אוקון: שופט נכנס עוד פעם לתוך סל העבודה שלו, הוא נכנס ללוח השנה, הוא קודם כל רואה את כל התיקים שיש לו, אם הוא עושה פעולת סנכרון, הוא יקבל דיווח מהפעם האחרונה איזה תיקים נוספו לו ולמתי.

בועז אוקון: בנוסף לזה, היומן יעזור לשופטים למסור את הדיווחים על השתלמויות, על מילואים, על חופשות, על מחלות, אל הגורמים המאשרים.

בועז אוקון: אבל הנקודה המרכזית ביומן זה שאפשר יהיה לבנות סכמת עבודה לשופטים או כל שופט יוכל לבנות לעצמו סכמת עבודה.

בועז אוקון: ואז המערכת, אם הוא אומר, אני ביום ראשון רוצה לשמוע קדמי משפט, ומהצהרים הוכחות.

בועז אוקון: ביום חמישי אני רוצה לשמוע צווי הגנה, אז מה שיקרה במצב הזה זה שהמערכת כשיבקשו חפש מועד דיון, היא תשווה את היומן של השופט בפועל לסכמה שהוא יצר לעצמו ותציע מועד דיון.

בועז אוקון: ובצורה הזו בעצם יקלו מאוד על חלוקת התיקים והקצאת התיקים בין השופטים, בנוסף לזה היומן יתמוך בשני דברים, אפשר מתוך היומן לצלול לתוך התיק עצמו, אז לא יצטרכו להעלות את התיקים לשופטים לצורך עיון, כשהשופטים רוצים ללמוד מראש את התיק, קשה מאוד, המזכירות לא רוצה להעלות להם, כי היא חוששת שאם יגיע חומר, אז הם יצטרכו לרוץ אחרי השופט.

בועז אוקון: השופטים רוצים את החומר מראש, הם יוכלו פשוט דרך היומן לצלול אל התיק.

בועז אוקון: בנוסף לזה, מתוך היומן אפשר יהיה לצלול אל הפרוטוקולים.

בועז אוקון: היומן כמובן גם יתמוך בקביעת העתקים הרכבים, זה מובן מאילו, אני לא אעמוד על הנקודה הזו.

בועז אוקון: אנחנו בעצם מתקרבים אל הסוף, היומן כמו שאמרתי שולט על הדיונים ועל העניינים האישיים של השופטים, והמנוע תהליכים.

בועז אוקון: ביסוד המערכת עומד מנוע תהליכים, זה האבן האחרונה.

בועז אוקון: המערכת מסוגלת לתמוך בשרשרת משימות שהסברתי עליהם קודם, היא שומרת על ההיסטוריה של המשימות, אחת מול השנייה מאפשרת לנו ללמוד מה קורה בפועל בעבודה של בית המשפט.

בועז אוקון: אני כאן לא אכנס למרכיבים הטכניים של המערכת הזו, אלא אם כן ישאלו בהמשך.

בועז אוקון: אני רק רוצה לציין שלגבי עורכי הדין, עורכי הדין יוכלו לעבוד, אחת השיטות שעורכי דין יוכלו לעבוד זה שעורכי הדין יוכלו לעבוד מתוך המשרדים שלהם, אני אעבור ישר לנקודה הזו, בדרך הבאה, עורך הדין יכול לעבוד במשרד שלו, לבחור לעצמו למשל, מתוך העודכנית, אם יש לו כזו מערכת או מערכות אחרות מקבילות, את שם הצד וכשהוא בוחר את שם הצד, הוא ממלא את זה בכתב הטענות ובאותו רגע שהוא ממלא את זה בכתב הטענות, אצלו במסך, זה גם יתמלא במסכים אצלנו.

בועז אוקון: זאת אומרת, בצורה הזו נחסכת הקלדה, ברגע שהוא ממלא אצלו, אותו טופס ואותו נייר מתמלא אצלנו.

בועז אוקון: המערכת מבוססת על יסודות של נתונים, זה, חבר הכנסת איתן, מה ששאלת קודם, יסודות של נתונים בסיסיים, סוגי התיקים, יש מערכות שלמות של סוגי תיקים, אתה רואה כאן חלק מהטבלה, של תיק אזרחי, של המרצת פתיחה, ברגע שהוא בוחר המרצת פתיחה הוא יקבל את הבחירה הזאת, זאת אומרת שדות מוגבלים.

מיכאל איתן: אחד הדברים שאני נתקלתי בהם שחשבתי עליהם, גם מבחינת הנושאים וגם מבחינת הטיפול הרב מערכתי, זה יצירת מזהים שיאפשרו לזהות גם בבתי המשפט, גם בפרקליטות, גם במשטרה, כלומר, אם למשל אני מדבר על עבירה, איך אני מגיע למצב שאני יכול דרך העבירה להגיע לטיפול של משטרה, שכולם יסמנו את אותה עבירה באותו קוד, או אותו נושא.

מיכאל איתן: למשל, אתה אומר פלילי, אזרחי, אתה אומרת בתוך הפלילי עבירות מין, אתה אומר עבירות מיסוי.

מיכאל איתן: עכשיו, הרי בסוף אנחנו נרצה להגיע למצב שכולם ידברו עם כולם, השאלה אם אנחנו חושבים על זה מעכשיו, במערכת שלכם שהיא המובילה ביותר?

בועז אוקון: יש לזה שתי תשובות.

בועז אוקון: התשובה הראשונה היא, בכל מה שנוגע לקודים של ההליכים האזרחים, זה קודים שמערכת בתי המשפט היא המוסמכת לפרסם אותם, הטבלה כבר פורסמה ואלה הקודים שלפיהם עובדים שהקודים האלה נקבעו לפי פרקטיקת העבודה שנעשית ממילא עם עורכי הדין ונמצא כאן רוצן כזין שמייצג את עורכי הדין, וזה מה שתקף בפרקטיקה הקיימת.

בועז אוקון: בכל הנוגע לתיקים הפליליים, יש את חוק העונשים, שאותו הכנסת מחוקקת, הוא השפה המשותפת שמחייבת את כל הגורמים.

בועז אוקון: עכשיו, מבחינת מערכת בתי המשפט, בנקודה הזו יש לה יתרון, כי בעצם מערכת בתי המשפט מסוגלת להכתיב את השפה לכל המשתמשים.

בועז אוקון: עד גבול מסוים המערכת הזו באה לקראת גופים אחרים.

בועז אוקון: המשטרה ביקשה לעשות מאמץ ולקבוע---

מיכאל איתן: לצד הפרקטי, תבין מה מציק לי.

מיכאל איתן: יש לנו עכשיו, אנחנו עובדים חזק על הנושא של זכויות נפגעי עבירה.

מיכאל איתן: עכשיו, לנפגעי עבירה יש המון זכויות אצל המון גורמים והתיקים עוברים ממקום למקום וחלק מהדברים זה מידע, הם צריכים לדעת למשל, מתי הוגשה תלונה, אז הם רוצים לדעת מה קרה עם החשוד, האם נפתח נגדו כתב אישום, כן או לא.

מיכאל איתן: האם יש לו שימוע, האם הוא במעצר, האם הוא שוחרר ממעצר.

מיכאל איתן: אחר כך בא ההליך המשפטי, מה ההליך המשפטי, אחר כך הוא הולך לבית סוהר, האם הוא יוצא לחופשה, האם הגיש בקשה לחנינה.

מיכאל איתן: וכל המערכת הזאת צריכה בסוף לתת מידע לאותו נפגע עבירה.

מיכאל איתן: השאלה אם אנחנו יכולים להגיע יום אחד שאותה מערכת תוכל להתלכד ומבחינתו זה לא יהיה משנה שהוא עבר כבר משלב של חקירת משטרה לפרקליטות ומפרקליטות הוא עבר לבית משפט ומבית משפט לשירות בתי הסוהר, כי כולם השתמשו באותה מערכת שיכולה לתת דיווח.

בועז אוקון: זה חלק מהמטרות של המערכת בכלל, שהיא מערכת יותר גדולה שממשל זמין מנסה לגרום.

בועז אוקון: השאלה, מערכת בתי המשפט בכל הנוגע לדיווח על גורמים, זה יש מענה.

בועז אוקון: אנחנו מקימים ממשקים ומראש, בדברים שאנחנו חייבים לדווח, אנחנו נעביר את הדיווחים, או בנייר או בצורה אלקטרונית.

בועז אוקון: צורת הדיווח שאנחנו נעביר לאותם גורמים יכולה להיות בשני דפוסים, דפוס אחד שיתאים למערכת המחשוב שלא אותם גורמים ואז התהליך יהיה---

מיכאל איתן: איזה שהיא מערכת מענה טלפוני, שנפגע עבירה יוכל לקבל קוד, יוכל להתקשר וזה מערכת ממוחשבת שתיתן לו מענה על מה שקורה עם החשוד או משהו כזה.

מיכאל איתן: אז השאלה אם אחר כך שהוא הופך להיות נאשם, אנחנו צריכים להמציא את הגלגל מחדש, או שאפשר לחשוב על הכול?

בועז אוקון: לא, מהכיוון הזה, אם מישהו היה במשטרה נאשם, למשטרה יהיה תמיד מושג איזה תיק, מה מספר התיק שנמצא אצלנו.

בועז אוקון: וגם המשטרה אחר כך תקבל את החומר הלאה.

בועז אוקון: השאלה אם המשטרה לדוגמה תקבל את החומר הלאה באופן שיאפשר לה באופן אוטומטי להזרים את החומר הזה למרשם הפלילי, שזה מה שאני מבין, תלויה גם במשטרה.

בועז אוקון: עכשיו, בזה יש תגובות שונות של גופים שונים, יש גופים שרמת שיתוף הפעולה איתם היא גבוהה מאוד ואנחנו מניחים למשל שעם הפרקליטות כן נגיע לסנכרון המלא הזה, בסוף התהליך, בדיוק מה שאתה אומרת, שכולם מדברים בשפה אחת, ולכן גם האינפורמציה מבחינת המשתמש תהיה זמינה על ידי הקלדה אחת הוא יכול לראות את התמונה שלו בכל המקומות, כמו שממשל זמין חותר להשיג בעניינים אחרים.

בועז אוקון: גופים שלא משתפים פעולה, זאת אומרת גופים שאומרים או שאתם תתחילו עכשיו לעשות את כל העבודה שלנו---

מיכאל איתן: השאלה, בשלבים האלה, מאחר ואתם המערכת המובילה, בראייה המערכתית הכוללת---

איציק כהן: כל הפלטפורמות משותפות, אנחנו לא עובדים במנותק, במקרה כולם עובדים ביחד, נפגשים פעם בחודש---

מיכאל איתן: השאלה עם המערכות של המשטרה, אפילו מבחינת החומרה, יכולות בכלל להשתלב בזה?

בועז אוקון: עם המשטרה יש קשיים, אם אנחנו מדברים על המשטרה, אני לא יודע אם יש פה נציג של המשטרה, אבל עם המשטרה יש קשיים.

מיכאל איתן: עצם זה שאין נציג, זה מראה כבר שיש לנו בעיה.

בועז אוקון: עם המשטרה יש קשיים, איציק, לא מהכיוון שלכם, יש קשיים אבל כיוון שהם לא נמצאים כאן אז עדיף שאני לא אגיד איזה סוג.

בועז אוקון: אבל יש קשיים עם המשטרה, גם קשיים של חומרה ועל זה נגיד אפשר להתגבר, אבל גם קשיים אחרים.

מיכאל איתן: אני אומר לאיציק עכשיו, יש כאן, אנחנו מוכרחים לראות את הדברים האלה בראייה ממש כוללת.

מיכאל איתן: הרבה פעמים אני יושב כאן בוועדת החוקה ואני צריך לחוקק חוקים, ואני מסתכל, אני מבקש נתונים, אני לא מצליח לקבל נתונים.

מיכאל איתן: כמה אנשים הועמדו לדין בגין עבירה מסוימת, או כמה היו חשודים שבסוף עברו להרשעה וקיבלו ומה העונשים שקיבלו, זה דברים מאוד חשובים בשביל תהליך קבלת ההחלטות, שהיום תהליך קבלת ההחלטות הוא מושכל, כי אנשים פה באים ואומרים מתחושות בטן.

מיכאל איתן: תחוקקו ככה, אני אומר, טוב תגידו לי נתון שאני אדע, לא נותנים עונשים מספיק כבדים, טוב תגידו לי כמה קיבלו, אף אחד לא יודע.

מיכאל איתן: אז איך אני יכול לתת תשובה שבא אלי בן אדם ואומר, אז זה לפי איך שאותו אדם, אם הוא כזה יותר משכנע אני משתכנע, אם הוא כזה שקט.

מיכאל איתן: אבל זה לא שיטה.

מיכאל איתן: וכאן שהולכים היום ומכינים מערכת כזאת מתוחכמת, צריכה להיות מודעות לכל הגורמים מסביב שהם צריכים להתמשק אליה וכבר בשלבי התכנון להיות מוכנים לזה.

לאה נס: אולי יענה לנו איציק כהן.

איציק כהן: אנחנו בונים את המודל של חמש השכבות, הדבר הראשון שאנחנו הולכים לעשות בחודש הקרוב, זה לחבר את כל הסקטור הציבורי יחד עם הסקטור הממשלתי במכרז ענק.

איציק כהן: זאת אומרת אין יותר טוענת, קח תיק רפואי ממוחשב, זה בדיוק כמו שהוא מדבר, כמו תיק רפואי כך צריך להיות תיק משפטי.

איציק כהן: תיק רפואי ממוחשב, היום, אנחנו לוקחים מה שקופות חולים עושים פלוס בתי חולים, שמים מעל זה פורטל ולא חשוב עם קופת חולים איקס עושה בטכנולוגיה כזו וקופת חולים זו עושה בטכנולוגיה אחרת, מאז עשינו פורטל שאזרחי ישראל יקבלו אותו תיק מכולם.

איציק כהן: זאת אומרת, ברגע שאתה עובר מבית חולים אחד לשני, כך צריך להיות עם התיק המשפטי.

איציק כהן: בדיוק ככה צריך להיות עם המשטרה, עם משרד המשפטים ועם בתי המשפט.

מיכאל איתן: אני מסכים אבל אני לא איש טכנולוגיה, אבל ברור לי בלי להיות איש טכנולוגי, שאם אני יודע היום שתיק שמתחיל במשטרה עובר אחר כך לבית משפט, לפרקליטות, מהפרקליטות למשטרה ומהמשטרה לשב"ס ומשם עולה אחר כך לנשיא המדינה לחנינה, ולסעד לקצין מבחן ולכאן ולכאן.

מיכאל איתן: אם אני עובד עם כל הגורמים האלה מהרגע הראשון שאני מכונן את המערכת, אני פותר הרבה בעיות, נדמה לי ככה.

מיכאל איתן: ואם אני עובד כשהם לא כולם שותפים, אז אחר כך להתאים זה אחרת.

בועז דולב: אני רוצה להגיד על זה מילה, קודם כל אני חושב שמה שראינו כאן זה מערכת מדהימה, פשוט מערכת מדהימה, הנהלת בתי המשפט---

איציק כהן: אני חייב להגיד, יושב כאן שופט שהפעיל את המערכות מהפלטפורמה של האינטרנט, כולל המרכבה שכמה כאלה שמערערים על יכולתה, הוא השתמש במערכת המרכבה, מערכת לוגיסטית מכסית במשאבי אנוש בצורה היעילה ביותר, ניצול מערכת הכי טוב שיכול להיות, הלוואי שהיה לנו עוד טופ יוזר, צר לי שאני קורא לך טופ יוזר, כמוהו בכל משרדי הממשלה.

לאה נס: אני רוצה להתנצל כי אני צריכה לצאת, אז אני בטוחה שיסכם את זה חבר הכנסת איתן, שהמערכת מדהימה, אבל הדיון אמור להיות פתוח גם לגבי כל מיני נקודות טורפה שעדיין, למרות שאמרת שמערכת בנייר היום אפשר לזייף ולעשות דברים שנוגדים לאבטחת מידע, לי בכל אופן, עדיין גורם לחשש הנושא הזה, אבל קיבלתי פה תשובה, אין ספק שזה עדיין מטריד, למרות שאני בטוחה שיהיה קודי שימוש לכל מיני גורמים אחרים, כדי שלא כל אחד יוכל להיכנס לחומרים.

איציק כהן: אנחנו הולכים לעשות כרטיס חכם לכל עורכי הדין.

לאה נס: אני יודעת, אבל אמרתי לך, עדיין לאזרח המצוי, אתה יודע מערכת כזאת נראה שאפשר להיכנס, יודעים הרי לשבור ולפענח קודים ולעשות, אבל אני מקבלת את זה בהחלט.

לאה נס: אני שותפה להערה הזו שבהחלט המערכת הזו צריכה להיות משולבת, שוב בגלל שזה מערכת מדהימה, אפשר באמת לעשות את הפיניש עם כל המערכות האחרות כדי להפיק ממנה את המרב, אז תודה וסליחה.

בועז דולב: אני רק אשלים את מה שאמרתי, תראה, בעצם מיקי, היום יש גוף במדינה, בממשלה, שמרים היום את אחד הפרויקטים היפים ביותר שמשלבים את החזון שלך, את החזון שלנו בנושא של חתימה אלקטרונית, בנושא של טיפול במסמכים.

בועז דולב: אנחנו יודעים שהתשתית הזאת שמוקמת היום תוכל לשמש אותך או את כל מי שמבקש אחרי זה, בסגירת מעגלים יותר רחבים.

בועז דולב: אבל חייבים קודם כל להקים את התשתית הזאת ולראות שהיא עובדת לפני שאתה מגיע לנפגעי עבירה וזה ברור שזה ישתלב וזה נמצא גם בתכנון.

בועז דולב: אבל אנחנו כבר למדנו ואתה יודע יותר טוב ממני שאם לא מתחילים מאבני בניין בסיסיות ועליהם עולים למעלה, בסוף כל הבניין קורס.

מיכאל איתן: בוא לא נדבר על דברים מופשטים, בוא נדבר על דברים מאוד קונקרטיים.

איציק כהן: הדבר היחיד שעובד זה התשתית.

מיכאל איתן: בטוח מאה אחוז שהמערכת הזאת תצטרך לעבוד גם עם המשטרה.

בועז אוקון: קודם כל מה דעתך על המערכת הזאת?

מיכאל איתן: אין ספק, אז אני שואל למה המשטרה לא יושבת פה עכשיו.

בועז דולב: אם אנחנו אנשי משטרה היינו יכולים לתת לך תשובה, אנחנו לא אנשי משטרה נכון?

מיכאל איתן: לא, אבל אתם המתאמים.

איציק כהן: אבל יושב משרד המשפטים שהוא מתואם, הוא עובד יחד עם בועז על הנושא הזה.

מיכאל איתן: זה הפרקליטות.

בועז אוקון: מה שחשוב להדגיש, שבכל זאת לא יהיה תחושה שהנקודה היא פתוחה, אנחנו עובדים לפי שפה שבעצם החשב הכללי, שאיציק ובועז מכתיבים אותה.

בועז אוקון: במובן הזה, זה לא מערכת שהיא סגורה, כל אחד שידבר בשפה של ממשל זמין, יוכל להתחבר אליה.

בועז אוקון: עכשיו, הבעיה עם המשטרה זה לא אם היא תוכל להתחבר או לא, היא תוכל, השאלה מתי היא תעשה את זה?

בועז אוקון: שזה שאלות פנימיות של המשטרה.

בועז אוקון: בפרקליטות, אנחנו כבר יודעים שנמצאים בפנים, זאת אומרת מקימים את נקודות, את הממשקים.

בועז אוקון: עם המשטרה העניין הוא יותר מורכב בכל מיני עניינים, אבל השפה של המשטרה תהיה חייבת להיות השפה שלנו כי השפה שלנו זה השפה שלהם וזה השפה של המדינה.

מיכאל איתן: אנחנו מכירים את זה מהיום הראשון שאפשר לעשות כל מיני ממשקים שמחברים בין סינית לפורטוגזית, זה לא משנה.

מיכאל איתן: אז אפשר, אבל ברור שהדברות סינית עם סינית זה יותר נכון?

בועז אוקון: נכון.

מיכאל איתן: אז מה שאני מנסה להגיד כל הזמן, שהם צריכים לדאוג שגם המשטרה, הם צריכים לדאוג להגיד למשטרה, הם צריכים להיות חלק מהעניין הזה וגם לשכת עורכי הדין צריכה לשתף פעולה.

בועז אוקון: לשכת עורכי הדין דווקא היא, זה לא משפיע על אף אחד, אבל דווקא המגזר הפרטי המהיר ביותר בתגובות והקל ביותר בתגובות.

רון גזית: לשכת עורכי הדין משתפת פעולה ואני חייב לומר זה מערכת פנטסטית.

רון גזית: שמי רון גזית ואני יושב ראש לשכת המחשוב של לשכת עורכי הדין, גם מחשוב וגם חוקה, הפעם זה מחשוב.

רון גזית: מדובר במערכת פנטסטית ויש שיתוף פעולה מקצועי הדוק בין השופט אוקון והצוות שלו ובין הלשכה והצוות שלה.

רון גזית: שיתוף הפעולה הזה חיוני משום שרשימת עורכי הדין מוחזקת על פי החוק על ידי הלשכה, זאת אומרת רק הלשכה יודעת מי עורך דין ומי לא עורך דין.

רון גזית: כדי למנוע מצב, מה שאתם מקודם דיברתם על בטיחות שמישהו יתקשר, יציג את עצמו כעורך דין ויודיע שהוא מסכים לביטול צו עיקוב יציאה מן הארץ או מסכים לביטול עיקול וכתוצאה מזה השופט יקבל החלטה ואז יתברר שזה הייתה פנייה שיסודה במרמה.

רון גזית: כדי למנוע את הדבר הזה הלשכה תחלק לכל החברים שלה שיש להם קשר לבתי המשפט, מדובר על כ-7000-8000 איש, כרטיסים חכמים וכל מי שירצה להתחבר יצטרך להעביר את הכרטיס ולהזדהות כעורך דין.

רון גזית: ברגע שהוא נכנס למערכת המערכת תשאל את המאגר, הנתונים שבלשכה, באותו רגע נתון, האם האיש הוא עורך דין, האם לא נשלל לו הרישיון יום קודם או שבוע קודם.

רון גזית: וכך הלשכה תוכל לזהות אם אותו אחד שנכנס הוא עורך דין או לא עורך דין.

רון גזית: הנושא המרכזי בעניין הזה, וזה מה שחבר הכנסת איתן אמר, זה נושא המסה הקריטית.

רון גזית: אין לי כל ספק שעורכי הדין במשרדים הגדולים ישתמשו במערכת.

רון גזית: המשרדים הגדולים יוכלו להשיג כוח אדם מקצועי שידע לטפל בעסק הזה ואז יהיה להם יתרון שהם יכנסו עד 12 בלילה ובכלל יהיו עורכי דין שיש להם ועורכי דין שאין להם.

רון גזית: המטרה שלנו היא שהמערכת תתופעל על ידי המסה הרחבה הקריטית של עורכי הדין, אלה שבפריפריה והצעירים והמבוגרים ולכן היא צריכה להיות זולה.

רון גזית: במובן זה, השופט אוקון ולפניו גם דן ארבל, אם כי לא בתחילת דרכו של דן ארבל, ענה לחלוטין לבקשה שלנו ואפילו עוד ביוזמתו אמר את זה, הכניסה והתפעול לא יעלו כסף לעורכי הדין, זה מאוד חשוב.

רון גזית: מצד שני יש את העניין של ההסברה וההטמעה, זה מהפכה, זה מהפכה לפקידות בבתי המשפט, אני מדבר עם שופטים שחוששים מזה מאוד וגם עורכי דין---

מיכאל איתן: מזל שיש משוב, אז יש להם לחשוש ממשהו יותר גדול.

רון גזית: ויש עורכי דין שצריכים להטמיע את זה בתוכם, הטמעה והדרכה.

רון גזית: השופט אוקון בעניין הזה ביחד עם הצוות שלו, אכן לקח על עצמו משימה ומופיע בכל המחוזות, הוא הופיע בתל אביב והוא יופיע, אני יודע בנצרת ובחיפה ובירושלים ובבאר שבע ויסביר את העסק וגם אנחנו פתחנו מכרז לחברה שתעסוק בהדרכה והטמעה.

רון גזית: אחרי שברכתי, אני רוצה משפט אחד לומר שהוא אולי פחות נחמד, הכנס המרכזי של לשכת עורכי הדין ביוני באילת, שם מתכנסים אלפי עורכי דין, זה הזדמנות נדירה להטמיע את המערכת שם ולהסביר עליה.

רון גזית: עכשיו, אני חושב, חבר הכנסת איתן אורח קבוע בכנס הזה, ואני לא רוצה להיכנס למשוב ואני לא רוצה להיכנס לנושא של חרם השופטים, זה לא בנושא כאן, אני גם לא בא מהמקום הזה.

רון גזית: אבל אני חושב ששופט אוקון חייב להיות שם והוא כתב לי מכתב שהוא לא יהיה שם כי זה אירוע חברתי.

רון גזית: זאת טעות, אני לא נכנס לשאלה המשפטית אפילו אם זה מותר.

מיכאל איתן: עזוב את זה, הוא לא יכול לבוא.

רון גזית: הוא יכול לבוא.

רון גזית: אני אגיד לך למה---

בועז אוקון: אני הצעתי שיגיע איש מקצוע, למשל ירדן הוא יודע את זה יותר טוב ממני---

רון גזית: החברים לא יגיעו אם יהיה איש מקצוע, החברים יבואו אם יהיה השופט אוקון.

רון גזית: השופט אוקון עובד בעניין הזה לא כשופט, כשופט שיחרים, הוא בתפקיד אדמיניסטרטיבי---

בועז אוקון: שופטים לא מחרימים.

רון גזית: אז למה הם לא באים?

רון גזית: אני חושב שבעניין הזה ראוי ורצוי וזה גם יתאים מבחינה חוקית שתבוא לשם.

מיכאל איתן: אני באמת גם לא רוצה להיכנס לעניין של המשוב, זה היה לי בראש על אפרופו העניין של אילת כי במקרה אתמול דיברתי אתמול עם שלמה, אמרתי לו גם את דעתי בסוגיה.

מיכאל איתן: אמרתי לו, תשמע, כל זמן, אני גם נגד ההחרמה של השופטים, אבל הם לקחו קו וזה בכל אופן אירוע, זה כן אירוע חברתי---

רון גזית: שלא ילך לקוקטייל אחרי, שיבוא רק לפאנל.

מיכאל איתן: תעשו אירוע נפרד, מקצועי, אז לא יהיה באילת יהיה בחיפה.

רון גזית: לא, זה הוא בא---

בועז אוקון: כל מחוז ומחוז אני מתייצב, בתוך הכתלים של הלשכה עצמה, אני הגעתי למקום של הלשכה עצמה, בכל לשכה ולשכה אני מתייצב, איפה שהם אומרים לי לבוא וזה גם הרבה יותר מקצועי, זה גם אנשים שזה מה שמעניין אותם.

בועז אוקון: על כל פנים, אני מציע רון, עכשיו לא לקלקל אווירה חגיגית זו.

מיכאל איתן: ככה אני מסתכל, למשל יש לנו כאן, למעלה אני רואה לשון הרע, ולמטה אני רואה עבירת בורר, אבל זה כאילו יכול להיות אותו נושא, יכול להיות שיש בוררות בעניין לשון הרע, מי מחליט מה שייך ללשון הרע, החיתוכים כאן לא ברורים לי ולמעלה יש חוק.

מיכאל איתן: חוק החופים, כלומר איך הדברים האלה מסדרים?

בועז אוקון: המיון הראשוני הוא לפי סוג התיק, ביטול פסק בורר תמיד נפתח בהמלצת פתיחה.

בועז אוקון: מכיוון שכך, כשהוא ירצה לבטל פסק בורר הוא ילך לפה, הוא לא יראה בכלל את אלה, ואז בתוך הפסק בורר יש לו רק את הבחירות האלה, את הבחירות שמופיעות בקשר לזה, אז הוא לא ימצא פה.

מיכאל איתן: הבנתי, זאת אומרת סוג התיק זה לפני סוג העניין, קודם מתחיל סוג בית המשפט, סוג התיק, סוג העניין.

בועז אוקון: נכון.

בועז אוקון: אם הוא נכנס לשלום, הוא למשל לא יקבל פירוק חברה אף פעם, כי אין.

בועז אוקון: עכשיו בנוסף לזה יש טבלאות נוספות של סוגי הבקשות, אני עוד רגע יראה לך דוגמה אז אני לא אתעכב כאן, אבל באמצעות זאת אנחנו יכולים לחסוך הרבה מאוד עבודה מזכירותית.

בועז אוקון: ויש טבלה נוספת שהיא נוגעת לכל העניין של המשימות, שזה בעצם הלב של העניין, איך משימה תעבור, מאיזה משימה לאיזה משימה.

בועז אוקון: עכשיו, זה ממש תחנה אחרונה, אני אתן לך דוגמה שעונה על הרבה מאוד שאלות של טיפול בבקשה.

בועז אוקון: יש לנו כאן ארבע עמדות מחשב שכל אחת נמצאת לא חשוב איפה, עורך הדין נכנס לתוך תיק מסוים כיוון שהוא משתמש בכרטיס חכם יודעים מיד מי הוא בתוך אותו תיק, המערכת אומרת לו שלום עורך דין אפטרגוט.

בועז אוקון: עכשיו, הוא יכול לבחור, המערכת תציע לו בשם מי הוא פונה, זה מי שיש לו ייפוי כוח ותציע לו גם מי הם המשיבים.

בועז אוקון: ואגב, אתה רואה פה שהמערכת שומרת על הכינוי, היא אומרת המשיבים, אמנם כאן עכשיו קוראים לו משיב אחד, אבל בעצם זה תובע אחד.

בועז אוקון: סוג הבקשה שהוא בוחר זה בקשה לשינוי מועד בהסכמה---

מיכאל איתן: זאת אומרת בגלל שהוא עורך דין והיא מזהה אותו, אז היא גם יודעת לאיזה מסמכים מותר להיכנס מתוך התיק?

בועז אוקון: נכון.

מיכאל איתן: למשל, אם יש מסמכים של התביעה שהם חסויים בפניו אז הוא לא יכנס.

בועז אוקון: נכון.

בועז אוקון: עכשיו, היא גם יודעת להגיד לו בשם מי הוא יכול לפנות, הוא יכול לפנות רק בשם מי שהוא מייצג.

איציק כהן: עורכי דין מקבלים גם כרטיס חכם בחינם וגם שירותים בחינם, אז זה הפוך מהמייצגים, שים לב.

בועז אוקון: הנקודה היא, אתה צרפת את המסמך, עכשיו, התיק במקום לעבור למזכירות שזה מה שהוא היה עושה בדרך כלל, עובר עכשיו ישר למזכירות, למה?

בועז אוקון: כי המנ"ט מוסמך לתת החלטה לכל בקשה בהסכמה.

בועז אוקון: אז הגישו לו בקשה בהסכמה, הוא פשוט פותח פה פתקית, כותב את ההחלטה על הפתקית ועכשיו זה יהיה הפעם הראשונה שהתיק ילך למזכירות.

מיכאל איתן: יהיה טקסט מוכן מראש?

בועז אוקון: בחלק מהמקרים יהיה גם טקסטים מוכנים מראש.

בועז אוקון: ואז המזכירות כל מה שהיא עושה, היא צריכה בסך הכול, המזכירות נכנסת עוד פעם, היא מקבלת את התיק ביחד עם ההחלטה, היא קובעת את הדיון, יש לה תמיכה במה שראינו קודם, חפש מועד דיון פנוי, היא קובעת את הדיון ואז אחרי שהיא קבעה את הדיון היא צריכה לקבוע משימת המשך, אז היא קובעת, צריך לדווח על התקדמות תהליך הגישור למשל.

בועז אוקון: עכשיו, ברגע שהיא עשתה את זה, זה יופיע פה במשימות מעקב לצדדים, עורכי הדין, באותו הרגע שהמזכירות תגיד, עורכי הדין צריכים לעשות משהו בתיק, יופיע פה במשימות מעקב לצדדים ואז כשהצדדים יכנסו לכאן, הם יוכלו לדעת מה בית המשפט מצפה מהם לעשות, זה בעצם הנקודה.

מיכאל איתן: יש שאלה של חבר הכנסת כהן.

בועז אוקון: באיזה שלב של ביצוע זה נמצא?

בועז אוקון: המערכת אמורה לעלות כפיילוט בשלושה בתי משפט בחודש אוגוסט הנוכחי, זה יעלה כפיילוט בשלושה סוגים של עבודה, סוג אחד של עבודה זה יהיה אלקטרוני לחלוטין, סוג אחד זה אלקטרוני לחדש והישן ימשיך להתנהל כרגיל.

בועז אוקון: אם המערכת תעבוד, ב-27 באוקטובר אנחנו מתכננים שכל בתי המשפט, המערכת הזאת תופעל בה, אבל לאו דווקא בצורה האלקטרונית, זאת אומרת בחלק מהמקומות המערכת תתמוך בתהליך העבודה בנייר, זה תלוי הרבה מאוד ברמת התאום שלנו עם לשכת עורכי הדין.

בועז אוקון: אנחנו בעניינים האלה עובדים, הם בעצם היו הראשונים שאיתם התחילו לעבוד וכמו שאמר רון גזית וזה נכון, המערכת בעצם נועדה לשרת את הציבור, אז צריך לראות שהציבור רוצה את השירות הזה.

בועז אוקון: מה-27 באוקטובר נהיה מסוגלים לפרוס את זה בתוך שנה בכל בתי המשפט.

אליעזר כהן: זאת אומרת כל אזרח יוכל להיכנס ולקבל אינפורמציה?

בועז אוקון: כל מה שנסרק כבר אפשר יהיה לקבל.

אליעזר כהן: שאלתי עוד שאלה ולא ענית לי, זה מגובה בתקציבים?

בועז אוקון: כן.

בועז אוקון: ההסבר הוא זה, אגף התקציבים, כל הפעולות של בתי המשפט חייב להיות מגובה התקציב, אגף התקציבים יושב כאן מאיר שהוא בא להשגיח, אתה יודע שתמיד הם באים להשגיח גם על מה אנחנו, אז אגף התקציבים חייב אותנו בעצם להעתיק את כל התקציב השותף, כי היה תקציב שותף של פיתוח, הוא אמר, תעזבו את המערכות הישנות, תעתיקו את זה לתקציב החדש ולזה הוא נתן לנו תוספת, כי על כל פרויקט הם תמיד מעודדים.

בועז אוקון: לכן קשה לענות בדיוק כמה המערכת הזאת עצמה עולה, משום שהתקציב שלה מורכב השוטפים שהיו לנו ממילא יחד עם התקציב הזה.

בועז אוקון: אבל התקציבים האלה לאורך זמן בסך הכול מדובר במאות מיליוני שקלים.

בועז אוקון: בין היתר היה צריך להחליף את כל החומרה בבתי המשפט כדי להתאים את החומרה למערכת החדשה, וזה כשלעצמו עולה מיליוני שקלים.

בועז אוקון: זהו, זה התצוגה שלנו עד עכשיו.

מיכאל איתן: אני יכול לסכם אולי ולומר---

איציק כהן: אדוני היושב ראש, אני חושב שאתה צריך לזמן פגישה לפחות שעה ומשהו לידע גם אתכם וגם את עם ישראל בנושא של ממשל זמין.

מיכאל איתן: אז אנחנו נזמן ישיבה מיוחדת, בבקשה.

מיכאל איתן: ואני רוצה להגיד, אני אומר את זה לכם איציק ובועז, זה נראה לי פרויקט שהוא בעל חשיבות לא רק ברמת בתי המשפט, אלא זה פרויקט לאומי בהיקפו מבחינת הממשל הזמין לא היה דבר דומה לזה, לא כשאני יודע.

מיכאל איתן: הוא פתוח גם ואתה יודע, אני קראתי, אני שומע עכשיו ברדיו שמשרד התחבורה מתפאר שהם פותחים את המשרדים עד שבע וחצי בערב, שאפשר לבוא אליהם בכדי לחדש רישיונות.

מיכאל איתן: חשבתי לעצמי איזה קדמה הגענו, שאפשר להגיע אליהם עד שבע וחצי בערב.

מיכאל איתן: ואני שואל, אם הייתה מודעות כזאת במשרד התחבורה כמו שכאן יש מודעות, אז לא היו צריכים להגיע עד שבע וחצי.

איציק כהן: אצלנו זה 24 שעות ביממה, שבעה ימים בשבוע.

מיכאל איתן: ההדגש שלי לא היה על שבע וחצי, ההדגש שלי היה על מה צריך לבוא אליהם בכלל, זה השאלה שאני שואל, למה בכלל צריך לבוא אליהם בשביל לחדש רישיונות, בשביל רישיונות נהיגה, רישיונות רכב.

מיכאל איתן: אם אנחנו הולכים כבר לרמות כאלה שיכולות לנהל משפטים בנקודות הכי רגישות, עם מסמכים ועורכי דין נכנסים לתיקים.

מיכאל איתן: אז לסיכום, אני באמת מאחל לך הצלחה, אני גם רוצה לומר לך שלא רק רואה בזה פרויקט ברמה לאומית, אלא אני חושב שגם צריך לעמוד מאחוריך ולעזור לך כי יהיו לך עוד זמנים קשים במיוחד לתהליך היישום וההטמעה ואתה תעמוד מול המון דברים שלא עבדו ולא הצליחו והאנשים לא הבינו למה אתה התכוונת והמשתמשים לא תמיד משתמשים.

מיכאל איתן: בוא נניח, אנחנו יודעים כולנו שאנחנו לוקחים תוכנה פשוטה כמו וורד, אנחנו משתמשים ב-40% או 30% מהפוטנציאל שלה, זה יקרה גם כאן.

מיכאל איתן: החיים יעשו את שלהם וחלק מהפונקציות יישארו ללא שימוש.

מיכאל איתן: ויהיו לך זמנים קשים שהרבה ציפיות שלך כנראה לא יתגשמו, אבל בסך הכול, גם אם אותם 40% כן יתגשמו, זה גם יהיה דבר גדול.

מיכאל איתן: אני רוצה רק להגיד, שאולי אם תצטרך, תחשוב שהכנסת יכולה במשהו לעזור, אז אנחנו לרשותך כאן ונעשה כל מאמץ.

מיכאל איתן: אני פונה גם לאוצר, נעשה כל מאמץ לעזור ואם יש דברים שאנחנו יכולים לעזור, אז באמת נשמח.

מיכאל איתן: עורך דין טל שביב, הוא ביקשה.

טל שביב: יש לי שאלה, אני רוצה גם לדבר על מערכת ממוחשבת לניהול תביעות שקיימת זה מכבר במוסד הביטוח, של חברה שנקראת בנועם, היא עובדת עם איגוד חברות הביטוח.

טל שביב: רציתי לשאול אותך לגבי החומר לצורך העניין אם בעל דין מעוניין להעביר חומר דרך המערכת, נניח באמצעות המייל, לבית משפט.

טל שביב: השאלה אם זה לא מסוכן מבחינה שהוא יזייף מסמך, או שמסמך באמת לא יהיה תקין או שלא יהיה תואם למקור.

בועז אוקון: בשלב הגשת המסמכים, זה גם היום חל, בתי המשפט מקבלים כל מסמך שמוגש, הנה עכשיו נשלח מכתב, אני חושב גם אליך, מישהו שלח מכתב ובמסמך שהוא הגיש קיימת המדינה הפלסטינאית.

בועז אוקון: אז אמרו למה בית המשפט קיבל?

בועז אוקון: בית המשפט מקבל כל מסמך אל התיק, שלב הקבילות של המסמך הוא רק במועד הדיון ולכן השאלה, אם הוגש חומר בצורה הזו---

טל שביב: אני מדברת על זיוף של מסמך.

בועז אוקון: זה לא משנה, גם היום את יכולה להגיש מסמך מזויף לבית משפט, המזכירות מקבלת כל דבר.

בועז אוקון: בשלב של הדיון זה השלב שבו נבדקת האותנטיות והקבילות, לא בשלב ההגשה, בשלב הדיון נשאר כמו שהיה קודם.

טל שביב: אנחנו יודעים שכמובן באמצעות המערכת ניתן לזייף מסמך בצורה אותנטית לגמרי, אנחנו נתקלנו בזה.

בועז אוקון: להפך, היום במסמך הנייר את יכולה לקחת כל נייר ולהגיש ולטעון שזה נייר של הכנסת ולהכניס אותו לתיק, אז הוא בתיק.

בועז אוקון: עד שלא מגיע שלב ההוכחות, את לא יכולה לבדוק את הנייר הזה, אין שום הבדל בין השלבים.

בועז אוקון: אני גם רוצה להגיד משהו שנוגע להטמעה, ובכלל משהו שנוגע לאבטחה.

בועז אוקון: צריך לזכור שכל המערכות מבוססות על ההנחה ש-90% מהאנשים הם הגונים, ואני חושב שיותר אנשים הם הגונים.

בועז אוקון: אם בכל מערכת שאנשים מתחילים לעבוד בה, הם 50% לא הגונים, שום מערכת לא יכולה לעשות כלום, כי יש לה תמיד פקק שחייב לבדוק כל דבר ודבר.

בועז אוקון: ההנחה היא שבסך הכול האנשים שעובדים במערכת הם אנשים נורמטיביים, המערכת נותנת תשובה, זה הכוח שלה, לתת תשובה לאותו מיעוט שמנסה לסדר, נקרא לו כך.

מיכאל איתן: אני אגיד לך אבל מה הבעיה עם כל הדברים האלה, אני איתרתי את זה ודיברתי על זה בהרחבה שהיה לנו דיון על ה-DNA, אני שמתי לב שהטבע האנושי מוכן יותר לקבל גם טעויות וגם מעשה עוולה שנעשים על ידי בני אדם מאשר על ידי מכונה.

מיכאל איתן: למשל, איך הגעתי לזה, נורא קשה למשל לקבל את הפוליגרף, אבל מסדר הזיהוי לא אכפת לך, ששיעור הטעות במסדר הזיהוי הוא יותר גבוה.

מיכאל איתן: אותו הדבר כאן, טיפלנו ב- DNA, ה- DNA אנחנו דורשים שזה יהיה, אמרו אחד למיליון, אז כבר התחילו לפקפק, אבל כל יום בתי מפשט צריכים לשמוע תתי עדויות של בני אדם ובני אנוש, מה קורה שם?

מיכאל איתן: ובדיוק כאן אותו דבר.

מיכאל איתן: שאנחנו מדברים, יפרצו למחשבים, יוציאו את האינפורמציה, יעברו את כל המנגנון בטיחות, למה להם לשבת כל כך הרבה שנים, לפרוץ את הקודים והכול, שילכו בלילה למחסן בית המשפט, יפרצו לשם, זה הרבה יותר קל, פחות כוח אדם, פחות שעות עבודה בסך הכול, ואפשר להגיע, ידליקו גפרור ויציתו.

מיכאל איתן: אבל לנו יותר קל לקבל את הסיכון הזה מאשר להגיד, אם המכונות, אם המחשבים יכנסו, יוציאו, יזייפו.

מיכאל איתן: תודה רבה לכולם, עד כאן.