ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 383, 2005-02-14 11:30

גאלב מג'אדלה: צהריים טובים לכולם, אהלן וסהלן פיכּום, סלמה עליכום ורחמת אללה.

גאלב מג'אדלה: כבוד הנשיאות, מנכ"ל ידידי כדור הארץ בישראל - גדעון ברומברג, ראש המשלחת של האיחוד האירופי - מר רמירו סיבריאן אוּזל, חבר האיחוד האירופי - מר ז'אן מארק ריגל, חבר הפרלמנט האירופי - מר המרשטיין, נציג השגרירות האמריקאית - מר רוברט טנזי, מנהלת הפרוייקט בישראל - גברת שרון קרני, אורחים נכבדים, תלמידי בתי-ספר ומנהלי בתי-ספר, ברוכים הבאים.

גאלב מג'אדלה: מבחינתנו, זה יום גדול ומבורך לארח אתכם.

גאלב מג'אדלה: אנו רואים ב"ידידי כדור הארץ" ארגון שותף נכבד מאד.

גאלב מג'אדלה: בפרוייקטים שהוא עושה הוא מביא ברכה: גם בחסכון במים וגם בהבנה בין העמים.

גאלב מג'אדלה: אני מקווה שזה ילך ויתפתח בישראל, בירדן וברשות הפלסטינית.

גאלב מג'אדלה: זה נכון שבתי-ספר שבהם פועלים הפרוייקטים של "ידידי כדור הארץ" למדו לחסוך במים ולהשתמש באופן נכון וחכם במים, אך גם בשליחות הנוספת של הבנה בין עמים יש דגש חשוב מאד.

גאלב מג'אדלה: היינו רוצים שזה ילך ויתפתח ויתווספו עוד לפרוייקט הזה, בנוסף לבאקה אל-גרבייה, באקה אל-שרקייה, בית-שאן, ברדלה, שייח' חוסיין, בעמק חפר, בטול-כרם, אשל הנשיא ועבסאן ויישובים נוספים שאנו מאמינים ורוצים ומקווים ומצפים מכל הגורמים והכוחות שיסייעו לנו לצרף לרשימה הנכבדה הזאת.

גאלב מג'אדלה: אני שמח שהגורמים והנציגויות שנמצאות כאן הגיעו ושהם ממשיכים לתרום את חלקם ולדחוף ולסייע למען הפרוייקט הזה.

גאלב מג'אדלה: זה בנפשנו.

גאלב מג'אדלה: הכנסת תמשיך תמיד ללוות את פעילותכם.

גאלב מג'אדלה: היא תגבה אתכם, ותעשה הכל כדי לסייע לכם.

גאלב מג'אדלה: אנו רואים בזה חובה נעימה.

גאלב מג'אדלה: אני בטוח וסמוך שהגורמים שנמצאים איתנו, שעומדים מאחורי הפרוייקט, ימשיכו ביתר שאת לעשות את האני מאמין שלהם.

גאלב מג'אדלה: היו ברוכים.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה לכולם.

גדעון ברומברג: עתה, תרגום קצר של דברי יושב-ראש ועדת הפנים:

סיבריאן אוּזל: שלום, סלאם עליכום.

סיבריאן אוּזל: חברים יקרים, תלמידים יקרים, אני רוצה לברך אתכם על פעילות

סיבריאן אוּזל: כם למען איכות הסביבה בקהילות שלכם ובמיוחד על הפיכת בתי-הספר שלכם לחסכוניים במים.

סיבריאן אוּזל: אתם באמת נאמני המים שלנו.

סיבריאן אוּזל: האיחוד האירופי תומך בפרוייקט "מים ושכנות טובה" למען מים טהורים לכם ולכל תושבי המזרח-התיכון.

סיבריאן אוּזל: תודה רבה.

דיויד המרסטיין-מינץ: I’ll try to say a few words in Hebrew as well.

דיויד המרסטיין-מינץ: אני חושב שיש דוגמא נפלאה.

דיויד המרסטיין-מינץ: היוזמה של הצעירים פה היא דוגמא והיא חשובה במזרח-התיכון, בגלל שאתם עובדים כדי לראות את הדרך קדימה למען המים.

דיויד המרסטיין-מינץ: אבל, זה לא רק המים.

דיויד המרסטיין-מינץ: המים חיים, ומים חיים זה גם חיים בשלום.

דיויד המרסטיין-מינץ: אני חושב שזה נפלא או בערבית "סבבה".

דיויד המרסטיין-מינץ: אתמול הייתי בבית-ספר, ב"מדרסה קוואיסה", ואני יכול להגיד שעכשיו באירופה אנ רוצים לעבוד ביחד, ולעשות הכל ביחד בעד החיים ובעד הצעירים כי הצעירים יכולים לעשות משהו חשוב מאד למען ניקוי המים וגם ניקוי ראש של האנשים, כדי להתקדם, כדי לבנות עתיד יותר טוב למען העולם הזה.

דיויד המרסטיין-מינץ: אירופה תמיד תהיה אצלכם כדי לבנות את העתיד הזה כך שיהיה ניקוי כל כך טוב, כשכולם יחד.

דיויד המרסטיין-מינץ: תודה לכם ויד חזקה.

גדעון ברומברג: תודה רבה לחבר הפרלמנט מאירופה.

גדעון ברומברג: אני שמח להזמין את נציג השגרירות האמריקאית, השותף השני שתומך בפרוייקט הזה, מר רוברט טנזי.

רוברט טנזי: גדעון ברומברג:

רוברט טנזי: האחרון שיברך, אך בהחלט יקר לכולנו, הוא ז'אן מארק ריגל מהקהילה האירופאית.

גדעון ברומברג: ז'אן מארק ריגל בירך על היוזמה ובירך את הכנסת שמשתפת פעולה ומראה את חשיבות הנושא.

דוד לוי: ידידים יקרים, כבוד חברי הנשיאות, זהו עונג להיות איתכם במעמד חשוב זה המעורר בודאי לי, כתושב בית-שאן, גאווה מיוחדת.

דוד לוי: אבל, בכלל לנוער בארץ הפועל בתחום זה זה מקור לתקוה.

דוד לוי: זו מודעות לחשיבות הפרוייקט, אכפתיות, אבל גם הבלטת היכולת.

דוד לוי: אין תקוה לעם מאשר הדור הצעיר שלו שמוכיח כל אלה.

דוד לוי: ברצוני לברך את כולכם, לחזק את ידיכם ולומר שאתם משמשים דוגמא לאזרחי המדינה, ומכאן גם לדור הצעיר במדינות אחרות.

דוד לוי: התחום הזה, עליו אתם מקבלים ציון ושבח על עשייתכם, הוא תחום צעיר יחסית.

דוד לוי: אבל, הוא העושה מדינה עם סביבה טובה, עם מקום שטוב לגור בו.

דוד לוי: זוהי התרומה גם לקהילה, וממנה - למדינה כולה.

דוד לוי: שוב, אני חוזר ואומר, כנציג בית-שאן בבית הזה מזה עשרות שנים, שאני גאה שצעירים מבית-שאן הם חלק מהמעמד החשוב הזה ראויים לכל ברכה.

דוד לוי: אני מחזיק לכם אצבעות.

דוד לוי: לכולכם התודה והברכה.

דוד לוי: הצליחו.

גדעון ברומברג: תודה לחבר-הכנסת דוד לוי.

נאדר ח'טיב: סבאח אל-ח'יר, בוקר טוב, סלאם, שלום.

נאדר ח'טיב: בוקר טוב.

נאדר ח'טיב: שלום.

נאדר ח'טיב: בשמי ובשם כל הפועלים באגודת ידידי האדמה בפלסטינה אנו מברכים אתכם, ושמחים מאוד להיות פה עמכם.

נאדר ח'טיב: אני מקווה שבפגישה הבאה, יהיו איתנו גם סטודנטים מבתי הספר בפלסטינה ובירדן.

נאדר ח'טיב: כמובן, אגודת ידידי האדמה היא אגודה החותרת ליישום השלום באזור, באמצעות עבודה והתמקדות בפעולות הסביבתיות, מתוך אמונה ונקודת מוצא שהסביבה לא יודעת את הגבולות הפוליטיים.

נאדר ח'טיב: אנחנו חיים באותו האזור, שותים מאותו מקור המים, ונושמים אותו מקור של אוויר.

נאדר ח'טיב: כל הידרדרות בכל חלק של האזור הזה, משמעה הידרדרות והשלכה שלילית על כולם.

נאדר ח'טיב: אנחנו שמחים מאוד להיות ביניכם, ובעזרת השם גם אנחנו נוכל לארח אתכם, כמה שיותר מהר בפלסטינה, ובמשרדנו בבית לחם, ובפרלמנט הפלסטיני ברמאללה.

נאדר ח'טיב: תודה לכם.

שרון קרני: שלום לכולם וברוכים הבאים.

שרון קרני: נספר קצת על "מים ושכנות טובה" - מה עשינו בפרוייקט ולמה באנו כולנו לכאן היום.

שרון קרני: "מים ושכנות טובה" התחיל ב-2001 ועודנו ממשיך, ואנו ב-2005.

שרון קרני: הפרוייקט פועל ברמת הקהילה, ומבוסס על חמישה זוגות של קהילות שכנות, ישראליות ופלסטיניות, ובכל זוג - שתי קהילות שכנות, ובבית-שאן יש שלישיה לשמחתנו יחד עם קהילה ירדנית.

שרון קרני: הזוגות מבוססים על נושא מים שמשותף לכל קהילה.

שרון קרני: נתחיל מדרום: אשל-הנשיא ועבסאן חולקים את נחל פטיש וואדי עזה.

שרון קרני: צור-הדסה וואדי פוקין - את ואדי פוקין שעובר ביניהם.

שרון קרני: עמק-חפר וטול-כרם - את נחל אלכסנדר/נחל שכם.

שרון קרני: בקעה אל-גרביה ובקעה אל-שרקיה - את ואדי אבו-נאר.

שרון קרני: בית-שאן, שייח' חוסיין וברדלה - את נהר הירדן.

שרון קרני: אתם יכולים לראות במפה את זוגות הקהילות שהזכרתי.

שרון קרני: בכל קהילה יש קבוצת נוער: "נאמני מים", "צבים" או שמות מגוונים.

שרון קרני: קבוצת הנוער עובדת יחד עם הרכז שמדריך אתכם במקום שהוא תושב המקום, ובכל מקום נוצרות שותפויות לפי המקום: באשל-הנשיא - שותפות עם "נטפים", בעמק-חפר - שותפות עם נאמני הנחל ועם המועצה, ובבית-שאן - עם בית-הספר "נוה איתן".

שרון קרני: בכל מקום יש את השותפויות שלו שמתאימות לו.

שרון קרני: פעילות מרכזית מאד היא הפיכת כל בית-ספר לחסכוני במים, לפי מה שמתאים למקום: אם זה איסוף מי גשם, איסוף מי גשם מהמרזבים, איסוף מים מברזיות, איסוף מי מזגנים, התפלה ושימוש חוזר במי נקז.

שרון קרני: בכל מקום - שוב מה שמתאים לו, שזה היופי של עבודה ברמת קהילה.

שרון קרני: אחת המטרות שלנו היא שבכל מקום תהיה מכסימום השתתפות של החבר'ה הצעירים בפרוייקט, כאשר הרעיון הוא שזהו פרוייקט שהוא שלכם לשים בו את הרעיונות שלכם וכמובן מעורבות של הקהילה כמה שאפשר.

שרון קרני: אנו שמחים לומר שבכל מקום היתה התגייסות יפה מאד של הרבה אנשים מהמקום לעזור.

שרון קרני: כאן אנו רואים את המערכות החסכוניות במים בשתיים מהקהילות.

שרון קרני: בבקעה אתם יכולים לראות את המיכלים על הגג שאוספים מי גשם מהמרזבים, ובעמק חפר אפשר לראות את המערכת שאוספת את מי המזגנים.

שרון קרני: החבר'ה בתמונה מעמק חפר הם מעצבי המערכת.

שרון קרני: כל מיכל כזה הוא 1.5 קוב, והמים נאספים לתוכו, ובמשאבה במצוף עוברים לאן שמשתמשים בהם: לניאגרות ולהשקיית גינות.

שרון קרני: בצור-הדסה החבר'ה השתתפו בהקמת מערכת לאיסוף מי גשם לניאגרות.

שרון קרני: לגבי בית-שאן, זו תמונה יחד עם אבי גולן.

שרון קרני: באשל-הנשיא, בשיתוף עם "נטפים", מדובר על מערכת להתפלת מים ולשימוש חוזר במי נקז בחממות.

שרון קרני: וזאת, בשיתוף קבוצת יזמים צעירים ועוד הרבה אנשים שהתגייסו.

שרון קרני: פה אתם רואים את המערכות שהקימו הצוותים בפרוייקט בכל מקום ביישובים השכנים: המערכת בטול-כרם, בוואדי פוקין ובעבסאן.

שרון קרני: אפשר לראות שבכל מקום זה מה שמתאים למקום.

שרון קרני: בטול-כרם המיכלים דומים למיכלים שבקהילות הישראליות, בוואדי פוקין, שזו קהילה מאד קטנה וחקלאית, יש מאגרי מים קצת שונים, ובעבסאן יש שימוש למי שתייה.

שרון קרני: חוץ מהמבנה החסכוני במים, יש לנו גם פעילויות אזוריות.

שרון קרני: אתם יכולים לראות בצד שמאל תמונה ממשלחת לטקסס ולבריסל - משלחת ראשי רשויות של הקהילות שמעורבות בפרוייקט שנסעו ללמוד על מקרים דומים בעולם של נושאים סביבתיים חוצי גבולות.

שרון קרני: זו פעילות שעדיין ממשיכה.

שרון קרני: בצד ימין רואים עצומה שחלקכם היו שותפים פעילים מאד באירוע הזה - איסוף 15 אלף חתימות מכל הצדדים שמשתתפים בפרוייקט, מכל השכנים: ישראלים, פלסטינים וירדנים.

שרון קרני: אתם הגשתם את העצומה למקבלי החלטה בענייני מים מכל הצדדים בירושלים.

שרון קרני: חלק מאד חשוב מעבודת הפרוייקט הוא להשפיע על מקבלי החלטות, וזה בידיים שלכם.

שרון קרני: בתמונה התחתונה רואים פעילות נוער משותפת בעמק-חפר.

שרון קרני: המפגשים הם לב העניין פה.

שרון קרני: עוד קצת פעילויות אזוריות - בצד שמאל רואים מחנה קיץ שעשינו בסוף אוגוסט בשנה שעברה עם כ-40 ילדים.

שרון קרני: בתמונה נראים נתי וקנין מבית-שאן יחד וטאלה מומאני השכנה מירדן מחפשים את בית-שאן, שייח'-חוסיין וברדלה על המפה.

שרון קרני: בצד ימין רואים את הפעילות שלנו בקיבוץ לוטן, שם היינו ממש לא מזמן ולמדנו בנייה יצירתית וכל מיני עניינים אקולוגיים: קומפוסט, ושימושים נכונים במים.

שרון קרני: אני חושב שבעיקר היו היכרויות מעניינות בין אנשים.

שרון קרני: בלוטן השתתפו חבר'ה מחמש קהילות: עמק-חפר, אשל-הנשיא, באקה אל-גרביה, באקה אל-שרקיה וטול-כרם.

שרון קרני: למטה רואים מפגש חקלאים בשייח' חוסיין, שזו פעילות בבית-שאן שהתרחבה כבר מעבר לגיל תיכון ונוער גם למבוגרים.

שרון קרני: זו פעילות שממשיכה היום, ואנו מקיימים מפגשים בין חקלאים מכל הצדדים.

שרון קרני: בתמונה בסיור בירדן רואים חקלאים ישראלים, פלסטינים וירדנים.

שרון קרני: מטרות ההמשך שלנו בפרוייקט, שעדיין עובד, הן קודם כל, ומאד חשוב, שיכפול המבנים החסכוניים במים.

שרון קרני: עשינו, ואתם עשיתם זאת, כדוגמא שהמשרד לאיכות הסביבה ומשרד החינוך צריכים ללמוד ממנה, והם אלה שצריכים לעשות את הדברים האלה.

שרון קרני: כמו שכל בית-ספר חייב שיהיה לו מקלט, כל בית-ספר צריך, בעינינו, להיות מוכרח לנצל בצורה מכסימלית את משאב המים שלו.

שרון קרני: עוד דבר שאנו שואפים אליו - פעילות חוצה גבולות לשיקום נחלים משותפים ומשאבי מים בכלל.

שרון קרני: זה דבר שאתם לומדים עליו בפעילות

שרון קרני: כם במקום.

שרון קרני: ובכלל לקדם את כל נושא הפעילות הקהילתית ושיתוף פעולה בין שכנים גם ברשויות המקומיות שיש להן היום פה ייצוג יפה.

שרון קרני: שוב, זה בגלל שתפיסתנו היא שלא צריך לחכות לאנשים מלמעלה שיחליטו, אלא אנו נהיה החלוץ ונראה להם מה עושים ואיך עושים ושהם ילכו אחרינו ויעשו.

שרון קרני: אותו דבר עם החיקוי של המבנה החסכוני במים, ואותו דבר עם שיתוף פעולה חוצה גבולות.

שרון קרני: אם אפשר אחד על אחד ואם אפשר בין בתי-ספר, אז אפשר גם ברמות יותר גבוהות.

שרון קרני: תודה רבה לכולכם על כך שבאתם ושאתם משתתפים.

שרון קרני: תודה רבה לאיחוד האירופאי ולשגרירות ארצות-הברית.

גדעון ברומברג: עתה, נזמין נציג, ילד, מכל בית-ספר, שיאמר כמה מלים, יחד עם מנהל בית-הספר שיקבל את אחת מהתעודות הללו, שאפשר לתלות על הקיר ולהכיר בזה שמעשה כל כך חשוב נעשה בבית-הספר שלהם.

גדעון ברומברג: בית-הספר הראשון שאזמין הוא נציג מהצפון, מבית-שאן, מבית-הספר "מאיר", יחד עם מנהל בית-ספר.

שלומי באדוס: שמי שלומי באדוס, נכדו של רב היישוב, רבי אברהם באדוס, נציג בית-הספר הממלכתי-דתי ארכיאולוגי "מאיר" בבית-שאן.

שלומי באדוס: נבחרתי להודות לכל האנשים היקרים אשר בזכותם הגענו לפרוייקט זה ואחרים.

שלומי באדוס: אני מודה.

שלומי באדוס: אני כעת מודע יותר לשימושים נכונים במים, לחסכון בהם, וחשוב ביותר - לשכניי מכל עברינו: ירדן - במזרח, פלסטינאים - במערב, ואחיי ואחיותיי - בקיבוצי הסביבה וביישובים.

שלומי באדוס: אני תלמיד בית-ספר דתי ונושא תפילה יום יום לאל שבמרומים, שיתן בלבנו בינה להבין, להשכיל, לשמוע וללמד אותי ואחרים, כדי שנוכל לחיות בשלום ואחווה זה עם זה.

שלומי באדוס: ויתקיים בנו מאמר רבי עקיבא: "ואהבת לרעך כמוך".

גדעון ברומברג: אנו מזמינים את התלמיד מבית-הספר "אל-שפעי" בבאקה אל-גרביה, את מנהל בית-הספר "אל-חיכּמה" בבאקה אל-גרביה ואת מנהל בית-הספר "אל-שפעי" מבאקה אל-גרביה.

מסאר ואסיל: שלום רב.

מסאר ואסיל: ברצוני לדבר על פרוייקט שהוקם בבית-ספר "אל-שפעה" בו אני לומדת ובבית-הספר הסמוך "אל-חיכמה" בבקעה אל-גרביה.

מסאר ואסיל: מטרת פרוייקט זה היא איסוף מי גשם או איסוף מי ברזיות השתיה - כמויות אלה של מים שהיו הולכות לאיבוד.

מסאר ואסיל: מגגות בית-הספר ומהחצרות ניתן לאסוף בחורף ממוצע של אלף קוב גשם.

מסאר ואסיל: כדאי להשקות את כל האדניות והעציצים ולהדיח את כל האסלות בשירותים של התלמידים ושל המורים במשך חודשי החורף.

מסאר ואסיל: בכל אירוע של גשם העולה על 15 מ"מ ימלא מחדש את המאגר בן 15 קוב הממוקם בחצר התחתונה ומתמלא באופן גרויטיציוני.

מסאר ואסיל: מהמאגר נשאבים המים למיכלי ביניים על גגות בית-הספר, ומשם הם זורמים לחדרי השירותים.

מסאר ואסיל: כמו כן, יספיק מיכל מיוחד מי גשם למיחם קפה בחדר המורים.

מסאר ואסיל: המערכת אמורה לאסוף במשך החורף כ-600 קוב.

מסאר ואסיל: בתקופת הקיץ והיובש נאגור מים מהברזיות בין 1,000 ל-2,000 ליטר מים ביום המיועדים לשירותים.

מסאר ואסיל: אנו, התלמידים, גילינו שכמות המים הנחסכת אדירה וכמות העודפים - עוד יותר גדולה.

מסאר ואסיל: אנו מתכננים לאגור אותה לטובת גן אקולוגי.

מסאר ואסיל: כך אנו לומדים איך לחסוך במים ושימוש חכם במים, ומעבירים זאת הביתה.

מסאר ואסיל: תקוותנו היא להעביר את הרעיון גם לבתי-ספר אחרים וגם למסגדים של היישוב.

מסאר ואסיל: תודתנו העמוקה נתונה לארגון "ידידי כדור הארץ" המזרח-התיכון, לאיחוד האירופי ולשגרירות האמריקנית על תרומתם בהקמת שני המבנים, וכן לצוות השטח, אמיר יחיאלי ורכז הפרוייקט מוחמד ביאדסי.

מסאר ואסיל: לכל אלה שתרמו וסייעו בהצלחת הפרוייקט ישר-כוח.

מסאר ואסיל: בכבוד רב, מסאר ואסיל, כיתה ו', יושב-ראש מועצת התלמידים בית-ספר "אל-שפעי" בבאקה אל-גרביה.

גדעון ברומברג: אני מזמין את השגריר לעלות ולהעניק את התעודה לתלמידים ולמנהלי בתי-הספר.

שובל כהנא: שמי שובל כהנא.

שובל כהנא: אני בכיתה ה' ולומד בבית-הספר על שם יוסף ויתקין בכפר-ויתקין במועצה האזורית עמק-חפר.

שובל כהנא: לפני שנתיים פורסם פרוייקט תכנון חסכון במים בבתי-הספר.

שובל כהנא: חשבתי על בזבוז מי הברזיות ומי הגשם היורדים מגג מגרש הכדורסל.

שובל כהנא: התחלתי בתהליך התכנון.

שובל כהנא: שירטטתי את מפת בית-הספר, כולל מערכת איסוף המים המתבזבזים והשבתם לגינות.

שובל כהנא: התוצר הסופי של התכנון שלי הוא ארבע מפות, והוא זכה בפרס שני באזור מגוריי עמק-חפר.

שובל כהנא: סכום הפרס איפשר רק את השלב הראשון בתכנית שלי.

שובל כהנא: בחודש יוני 2004 החלה לפעול בבית-הספר ויתקין מערכת השקיה ממוחשבת.

שובל כהנא: לפי סיכום מצב צריכת המים לאחר מיחשוב מערכת ההשקיה, חלה ירידה של 67% בצריכת המים.

שובל כהנא: בסך-הכל, הצריכה הנוכחית בעונת היובש היא 33% לעומת העבר.

שובל כהנא: בעונה הגשומה הגינה מושקית במי גשם.

שובל כהנא: עלות צריכת מים לחודש במערכת ההשקיה הידנית היא 226 שקל, ועלות צריכת המים לחודש במערכת ההשקיה הממוחשבת היא 75 שקל.

שובל כהנא: לסיום: תודות רבות לכל המכובדים אשר זיכו אותי בפרס, ובזכותם קידמנו את מערכת ההשקיה הבית-ספרית ואת החסכון במים.

שובל כהנא: כמו כן, תודות לבית-הספר ויתקין אשר תמך בי לכל אורך הדרך.

שובל כהנא: בברכה, שובל כהנא, כפר ויתקין, בית-הספר ע"ש יוסף ויתקין.

גדעון ברומברג: אני מזמין את מר רוברט טנזי להעניק את התעודה לבית-הספר "בן-גוריון" בעמק חפר.

גדעון ברומברג: אנו מזמינים את התלמידים ואת המורה מבית-הספר.

רן דן: אני רן דן ואיתי עובד יעקבי, ושנינו לומדים בכיתה י"א בקרית החינוך "בן גוריון" בעמק חפר.

עובד יעקבי: למעשה, אנו שני האנשים מאחורי הרעיון שאתם הולכים לראות.

רן דן: הרעיון שלנו הוא לקחת את מי המזגנים, שאלה מים שנמצאים באויר בכל מקום, ולנצלם למטרות השקיה.

עובד יעקבי: למה בעצם ממזגנים?

עובד יעקבי: מי מזגנים אינם מים שבאים מאקויפר החוף, מאקויפר ההר, מהכנרת או מאיזה שהוא מאגר שהארץ, דלת המים, שלנו משתמשת בו.

עובד יעקבי: אלה מים שמתבזבזים סתם, ואנו רואים בהם הרבה פוטנציאל.

רן דן: לקחנו את הרעיון שלנו והתחלנו לבדוק כמה מים נקבל מזה.

רן דן: מצאנו שמזגן אחד נותן לנו בעקבות 4 ליטרים לשעה.

רן דן: הסבנו זאת ל"תפוח הפיס" שם אנו עושים את השיעורים המדעיים שלנו.

רן דן: בבניין הזה יש 21 מזגנים שפועלים 18 שעות ביום בממוצע, וזה נותן בין קוב לקוב וחצי מים ביום.

עובד יעקבי: זה הרבה מים ששווה מאד להשתמש בהם.

עובד יעקבי: כמות המים הזאת מספיקה כדי להשקות גן אקולוגי שאנו הולכים להקים בעתיד.

רן דן: הצד הטכני - המערכת שלנו בנויה משני בורות מרכזיים: בור אחד שאוסף את מי המזגנים, ובור שני שמשקה את הגן.

עובד יעקבי: תפקיד הבור הראשון, המאגר הראשוני, לדאוג שהמאגר השני, הגדול יותר, תמיד יהיה מלא מים.

עובד יעקבי: כל המים מגיעים בסוף למאגר השני, ועוברים ממנו, במערכת מסננים ווסתי לחץ מאד מתוחכמים, היישר אל הגן.

רן דן: בגדול, אנו עשינו זאת בצורה מתוחכמת עם חיישנים, מחשבים וכו'.

רן דן: למעשה, את הרעיון הזה כל אחד לעשות.

רן דן: אפשר לקחת את הצינור של המזגן שלו ולחבר זאת לדלי ולהשתמש בזה.

רן דן: אם, לדוגמא, זה בניין גדול כמו הכנסת, אפשר לעשות מיכל ענק ולהשקות בו גינה שלמה או קניון או כל דבר.

עובד יעקבי: יש כאן הרבה מאד חדרים עם הרבה מאד מזגנים, כמו שהרגשנו איך שנכנסנו.

עובד יעקבי: תודה רבה לכם.

גדעון ברומברג: אני שמח להזמין את התלמידים, נציגי בית-הספר בצור-הדסה, ואת המורָה מבית-הספר.

תמר לוי: בית-הספר צור-הדסה - בית-ספר חסכוני במים.

תמר לוי: אנו חיים באקלים ים-תיכוני, הקיץ ארוך ויבש והחורף קצר וגשום.

תמר לוי: באזורנו משאב המים הוא משאב מוגבל, ולכן חשוב לנהל אותו בצורה חכמה.

תמר לוי: בבית-הספר שלנו אנו רוצים לחסוך במים.

תמר לוי: איך נעשה זאת?

תמר לוי: בבית-הספר יש גישה ששטחה כ-400 מ"ר.

תמר לוי: היא בנויה מצמחים שאינם צורכים כמות מים מרובה.

תמר לוי: בחרנו לשתול צמחים שאינם צורכים הרבה מים כמו: אלה, אלה, מרווה, תאנה ועוד.

תמר לוי: אנו מכסים מסביב הצמח והעץ, וזה מונע את התייבשות הקרקע בקיץ.

תמר לוי: כך חסכנו עוד כ-40% של מים.

תמר לוי: בחרנו בדרך זו, מפני שאם היינו, לדוגמא, שותלים דשא, כמות המים שהדשא היה צורך בחודש היא 36 אלף ליטר.

תמר לוי: הגינה החסכונית שלנו צורכת רק 14 אלף ליטר בחודש, כך שאנו חוסכים 12 אלף ליטר בחודשי הקיץ.

אלעד בן-עזרא: איך נוכל לחסוך יותר מים בבית ספרנו?

אלעד בן-עזרא: יש לנו אפשרות להשתמש במים הזורמים לים בדרך זו.

אלעד בן-עזרא: אנו הקמנו בבית-הספר מערכת קטנה התופסת את מי הגשמים ומנצלת אותם להדחת אסלות.

אלעד בן-עזרא: אין צורך לטהר אותם, משום שמי הדחת האסלות אינם חייבים להיות באיכות מי שתייה.

אלעד בן-עזרא: כתוצאה משימוש במערכת האיסוף והמיחזור של מי הגשם, חסכנו הרבה מים.

ניר אברג'יל: מי הגשמים בבית ספרנו מחליפים את המים של "מקורות".

ניר אברג'יל: אם ננהל את משאב המים בבית-ספרנו בצורה חכמה, נוכל לחסוך מאות אלפי ליטרים של מים.

ניר אברג'יל: תודה לכולכם.

גדעון ברומברג: אני שמח להזמין את נציגי בית-הספר "אשל הנשיא" - תלמיד בית-הספר ומנהל בית-הספר.

ירון אדרי: בית-ספרנו, "אשל הנשיא", הוא בית-ספר לחינוך התיישבותי חקלאי, בו מתנהלים חיי כפר עם כל המשתמע מכך; בבית-ספרנו יש משק אורגני, נוי, רפת, דיר, לול חופשי, חדר-אוכל ועוד.

ירון אדרי: במשק החקלאי מתבצעות עבודות גמר ופרוייקטים חשובים כגון מיחזור, שנעשים על-ידי תלמידי בית-הספר במסגרת מקצועות הלימוד השונים.

ירון אדרי: בבית ספרנו פועל פרוייקט "יזמים צעירים" בשיתוף פעולה עם חברת "נטפים", חברה למערכות השקיה וטפטפות המספקת שירותים רבים בתחום וידועה בארץ ובעולם.

ירון אדרי: פרוייקט "יזמים צעירים עושים עסקים" הינו פרוייקט בין-לאומי בו זוכים התלמידים להכיר מקרוב את עולם העסקים והכלכלה תוך הקמת חברה עסקית לכל דבר.

ירון אדרי: לאורך השנה עובדת החברה על פיתוח וייצור של המוצר המייצג את החברה בארץ ובעולם בהתאם לביקושו והצלחתו.

ירון אדרי: במהלך מפגשינו תוך כדי חשיבה מרובה, החלטנו להיות מקוריים ויצירתיים משאר חברות היזמים האחרות ולקחנו על עצמנו לתכנן פרוייקט ייחודי שעוסק בחשיבות המים וניצולם כמשאב טבע חשוב בישראל בכלל ובנגב בו אנו חיים בפרט.

ירון אדרי: כידוע, הנגב הינו מקום מדברי ויבש שמהווה כמחצית ממדינת ישראל, וכמות המשקעים בו מועטה.

ירון אדרי: לכן, אנו רואים בחסכון במים חשיבות עליונה.

ירון אדרי: גילינו כי ב"אשל הנשיא" כמויות גדולות של מים דלוחים נשפכות מחדר האוכל לביוב בחינם, ואינן מנוצלות כראוי.

ירון אדרי: בנוסף, נודע לנו כי קיים בבית ספרנו מיתקן התפלה שהבאתו לידי פעולה מהווה בעייתיות ואליו מתלווים קשיים רבים מבחינה גיאוגרפית, תכנונית ועוד.

ירון אדרי: בחממה בבית-ספרנו יש מערפלים אשר אחראים לפיזור טמפרטורה מתאימה בחממה בעזרת פיזור מים.

ירון אדרי: מים אלה כוללים גם מלחים אשר מובילים לסתימת פתחים אלו על-ידי הישארות אבנית.

ירון אדרי: בחממת "אשל הנשיא" יש צריכה מרובה של מים על מנת לגדל גידולים בכמויות גדולות ובאיכות הטובה ביותר.

ירון אדרי: במהלך המפגשים, עקב הבעיות שקיימות בבית-ספרנו, ובעיות שאליהן מצאנו לנכון להתייחס, החלטנו לעשות שימוש חוזר במים דלוחים היוצאים מחדר האוכל ולהעבירם למכונת ההתפלה שנמצאת בחממה - ומשם המים ישמשו להשקיה חוזרת בחממה.

ירון אדרי: מלבד החסכון במים שפירים, החסכון במי ביוב, שימוש במיתקן ההתפלה העומד לרשותנו, החלטנו לעסוק בפרוייקט הזה, גם משום שפרוייקט זה פותח דלתות לעבודות מחקר שכאמור מחוייבות לעשות על-ידי התלמידים.

ירון אדרי: הוא גם מהווה מודל חיקוי לכפרים, לבתי-ספר חקלאיים, לקיבוצים ולמוסדות אחרים בארץ ובעולם כולו.

ירון אדרי: כמו כן, יש חסכון כספי עקב חסכון במי ביוב, שימוש במיתקן התפלה בבית-ספרנו, וכמובן שימוש במקור מים חדשני וזול יותר.

ירון אדרי: בנוסף ליתרונות שצויינו, לדעתנו, הפרוייקט ודרך השגתו מעניינת, מעשירה, מאתגרת ובעיקר מעבירה מסר חינוכי ועקרון סביבתי אשר אותו כולנו מנסים להשיג.

ירון אדרי: התחלקנו לצוותים: צוות שיווקי, צוות הנדסי וצוות להקמת מכונת ההתפלה ועוד.

ירון אדרי: לאחר מכן, כל צוות הירצה לשאר חברי הקבוצה על הנושא בו התמחה.

ירון אדרי: במסגרת הפרוייקט, נדרש מאיתנו לשבת שעות רבות עם אנשי מקצוע, לתכנן את התוואי המדוייק של הצינור על גבי מפות גדולות, לכתוב כתב כמויות ולהכין ציר זמן שלפיו נעבוד.

ירון אדרי: חשוב לציין, כי במהלך העבודה נתקלנו בקשיים ביישום הפרוייקט, ונאלצנו לשנות, פעמים רבות, את תכניותינו, כשהן התבטאו בעבודה מרובה והקרבה מחיינו האישיים.

ירון אדרי: אך כל זאת לא הפריע לנו להמשיך במשימתנו ולעמוד בהצלחה בלוחות-הזמנים שהצבנו לעצמנו מתוך שאיפה להגשמת הרעיון שעומד מאחורי הפרוייקט - הרעיון שבעצם כולנו דוגלים בו.

ירון אדרי: תודה.

גאלב מג'אדלה: אני מזמין את חבר-הכנסת עסאם מח'ול להעניק את התעודה.

גדעון ברומברג: חשוב לציין שנמצאים כאן נציגים ממשרד החינוך ומהמשרד לאיכות הסביבה, שבלעדיהם בהחלט פרוייקטים כאלה לא יכולים להתקדם.

גדעון ברומברג: הזכרתי שהמים הוא הנושא שכולנו תלויים בו, שהוא הבסיס לחיים המשותפים של כולנו.

גדעון ברומברג: לכן, בזמנים הכי קשים של האינתיפאדה בשנים האחרונות אתם, בתי-הספר, הערים והמועצות, המשכתם בשיתוף הפעולה כדוגמא לחזון המשותף שיש לכולנו לעתיד יותר טוב, לסביבה יותר נקיה ולשלום אמיתי בינינו לבין שכנינו.

גדעון ברומברג: תודה רבה לכולכם.

גאלב מג'אדלה: תודה לגדעון ברומברג ולשרון קרני על כל מה שהם עשו, ובודאי לאורחים הנכבדים, נציגי הארגונים והמוסדות שהצגנו בהתחלה.

גאלב מג'אדלה: ידידי חבר-הכנסת עסאם מח'ול שכיבד אותנו בהשתתפותו, וראשי הציבור מהיישוב הערבי.

גאלב מג'אדלה: ברצוני להודות לעוד שני אנשים, לפני שאודה לתלמידים, למנהלי הפרוייקטים ולמנהלים.

גאלב מג'אדלה: ברצוני להודות ליפה שפירא - מנהלת ועדת הפנים ואיכות הסביבה - שעם הצוות שלה עמלו רבות ועשו את הכל למען היום כזה כדי שיצליח.

גאלב מג'אדלה: מכבד אותנו בהשתתפותו מוחמד רבאח, איש איכות הסביבה.

גאלב מג'אדלה: כולנו יודעים את התרומה שלו שנים רבות לתחום ולאוכלוסיה.

גאלב מג'אדלה: ברצוני להודות ליקרים מכולם - התלמידים, שבלעדיהם לא היינו יכולים לעשות שום דבר, ההורים שמאחוריהם, מנהלי בתי-הספר ומנהלי הפרוייקטים שמלווים אותם, ומוחמד סעיד ביאדסי, בן היישוב שלי, שעשה עבודה יפה מאד בשני בתי-ספר.

גאלב מג'אדלה: תהיו ברוכים.

גאלב מג'אדלה: תודה לכם.

גאלב מג'אדלה: להתראות בשנה הבאה.

גדעון ברומברג: אני מבקש ממנהלי בתי-הספר שקיבלו את התעודות וילדים מכל קהילה לרדת למטה לצילום אחד משותף.

גדעון ברומברג: אני מודה לכולם.