ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 331, 2004-12-06 10:00

יורי שטרן: בוקר טוב.

יורי שטרן: ברוכים הבאים.

יורי שטרן: הישיבה הזאת היא בהמשך למאמצינו הקודמים גם בישיבות של הוועדה וגם בישיבות העבודה השונות לקדם שינויי גבולות שמאפשרים חלוקה יותר צודקת של המשאבים הלאומיים, ומאפשרים לערים וליישובים במצוקה להשתקם ולקבל תוספת אמצעים.

יורי שטרן: זה לא מחייב הקצבה מתקציב המדינה, שהוא כידוע לא רק מוגבל, אלא מצטמצם.

יורי שטרן: כמו-כן אנו מקווים לגרום למדיניות גבולות נכונה יותר מצדן של רשויות המדינה.

יורי שטרן: אנחנו עשינו מאמצים להגיע ברוב המקומות להסכמה; בחלק מהדברים הניסיון שלנו כוועדה לא כל-כך הלך, אבל בהתערבות משרד הפנים הדברים התקדמו, והישיבה היום היא בשביל לשמוע דיווח באותם המקרים שבהם טיפלנו קודם, וכן יש כמה סוגיות חדשות שאנחנו רוצים להעלות על סדר היום.

יורי שטרן: אתמול הייתה לי שיחה עם שמואל ליטמן, יושב ראש ארגון המועצות האזוריות, וכדי שלא יישאר פה שום ספק, אני אומר שהסיפור של שינויי הגבולות הוא לאו דווקא סיפור בין הערים לבין המועצות האזוריות, אלא זה יכול להיות בין ערים לערים, זה יכול להיות בין ערים למִנהל, יש מספר מקרים בין הערים לבין המועצות האזוריות.

יורי שטרן: המדיניות לא חייבת להיות נגד גורם בשטח, אלא עיוותים שונים שהצטברו במשך שנים, שינויים שחלו במפת הארץ, ולכן אני מקווה שיהיה שיתוף פעולה מצדן של הרשויות העירוניות וגם של המועצות האזוריות, וכמובן, אנחנו זקוקים מאוד להמשך שיתוף פעולה עם משרד הפנים שעד כה הביא תוצאות טובות.

יורי שטרן: הקמנו מספר צוותים שבחלק מהם היה מעורב סגן השר לביטחון פנים, חבר הכנסת יעקב אדרי שאיננו חבר בוועדת הפנים, אבל הוא התבקש במיוחד לנצל את הניסיון הרב שיש לו בתחום המוניציפלי כדי לסייע בכמה נקודות.

יורי שטרן: אני מבקש לשמוע ממך, יעקב, מה התקדם והושג בסיפור של בני עיש ובקריית מלאכי.

יעקב אדרי: בוקר טוב לכולם.

יעקב אדרי: כפי שאמרתי בישיבות הקודמות, הטוב ביותר הוא להגיע להסכמות בין היישובים הסמוכים, בין המועצות הסמוכות.

יעקב אדרי: זה הדבר הנכון ביותר שנעשה במקרה הזה.

יעקב אדרי: הוועדה ביקשה ממני לטפל בנושא קריית מלאכי ובאר-טוביה, ואני שמח להגיד שיש הסכמות.

יעקב אדרי: אני מתאר לי שגם במשרד הפנים שהיה מעורב בעניין הזה יש הסכמות מלאות.

יעקב אדרי: הייתי אצל ראש העיר, הייתי אצל דרור, ראש מועצת באר-טוביה, ואני שמח שזה נעשה בהסכמה מלאה, על הצד הטוב ביותר.

יעקב אדרי: אני מודה לדרור שיושב כאן, כי חשוב שיש גישה נכונה.

יעקב אדרי: דבר אחר שלקח קצת יותר זמן, אבל בכניסה לכאן התקדמנו עוד שלב, ואנחנו כבר לקראת הכנת מפות זה עניין בני עיש ובאר-טוביה.

יעקב אדרי: הייתי אצל דרור, ישבתי שם עם הוועדים של היישובים והשתכנענו שזה לטובת השכנות הטובה, ואני שמח שראש מועצת בני עיש מרק בסין יחד עם דרור, ראש מועצת באר-טוביה הגיעו להסכמות.

יעקב אדרי: גם שם נתקדם עם מפות, ואני חושב שאין דבר יותר נכון כשיש הסכמות.

יעקב אדרי: פתרנו בעיות שנמשכו שנים רבות.

יעקב אדרי: לדעתי, זה המודל שצריך להיות גם אצלכם בערד ובדימונה וגם בקריית אונו, אני מאוד מקווה שזה גם המודל שיתקדם באור-עקיבא-קיסריה.

יעקב אדרי: ההתקדמות בהסכמות זה הדבר הכי נכון.

יעקב אדרי: אנחנו מכינים מפות, ובעזרת השם משרד הפנים יברך על המוגמר.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: אני רוצה לשמוע מיושב ראש מועצת בני עיש ומיושב ראש מועצה אזורית באר-טוביה מה הסיכום שהגעתם, עד כמה אנחנו קרובים לפתרון הסוגייה הזאת?

מרק בסין: אני רוצה לברך את הוועדה וגם את הסיוע האינטנסיבי של סגן השר שבזכותו הגענו להסכמות עם שכנינו למען שכנות טובה ולמען הפיתוח של האזור מתוך הבנת הצרכים של כל רשות.

מרק בסין: הגענו להסכמות של הגדלת שטחי שיפוט של בני עיש מתוך הבנה באילו גושים וחלקות מדובר, תוך התייחסות למגבלות תכנוניות שקיימות מטבע הדברים.

יורי שטרן: תן תמונה: על איזה שטח מדובר, כמה זה באחוזים לשטח, מה הייעוד של זה, מה המועצות מקבלות בעקבות מההסדר הזה, ואיך פתרתם את הבעיה שציינו בזמנו במשרד הפנים שיש צורך בתפקוד החקלאים.

יורי שטרן: זו הייתה נקודה שכביכול עמדה נגד.

מרק בסין: מבחינת המספרים מדובר בתוספת של 800 דונם בעיקר בחלק הדרומי, דרום-מערבי וצפון-מזרחי.

יורי שטרן: למה השטח מיועד היום?

מרק בסין: כל השטחים הם שטחים חקלאיים נכון להיום.

מרק בסין: בני עיש מוקפת בשטחים של מועצה אזורית באר-טוביה.

יורי שטרן: איזו תוספת שטח יש באחוזים?

מרק בסין: פי שניים מהשטח.

יעקב אדרי: הכפלה של השטח.

יורי שטרן: יפה.

מרק בסין: צריך לזכור שבני עיש נמצאת בשטח של 800 דונם עם 8000 תושבים, צפיפות מגורים מאוד גדולה- -

יורי שטרן: זו לא הכפלה, זו תוספת של 50%.

מרק בסין: --בשטח מצומצם מאוד, ולכן היה צורך להגדיל אותו.

מרק בסין: מבחינת הפיצוי ממשרד הפנים זה אחד הדברים שבמסגרת הכנת המפות והפיצוי המוסכם נצטרך לקדם אותו באמצעות סגן השר

יעקב אדרי: אנחנו, כמובן נצטרך להמשיך ללוות את התכנון ולעזור לו כי מחכים לו בדרך עוד הרבה מכשולים, ואני הבטחתי לו שהוועדה ואני נמשיך ללוות אותו עד הסוף.

יורי שטרן: מה הייעוד של הקרקע החדשה?

מרק בסין: הייעוד של הקרקע החדשה יהיה למגורים, שטחי ציבור ומבני ציבור.

יורי שטרן: אז רק כדי לתקן את המספר:

יורי שטרן: אם היו 800 דונם והצטרפו 400 דונם, זו הגדלה של 50% בשטח.

מרק בסין: התוספת היא של כ- 800 דונם.

יורי שטרן: באמת?

יעקב אדרי: הכפלת השטח.

יורי שטרן: יפה.

יורי שטרן: דרור, אתם הרי לא פראיירים.

יורי שטרן: זו התנדבות, אבל כנראה יש בצדה גם תמורה.

יורי שטרן: איך אתם רואים את זה?

יעקב אדרי: אתה רואה, גם כשעושים משהו טוב זה נראה מוזר.

יורי שטרן: לא.

יורי שטרן: אני רוצה ללמוד את זה.

דרור שיר: אני גר במושב ביצרון, והשטחים של מושב ביצרון גובלים בשטחים של היישוב בני עיש, ואני מכיר שם את המצוקה ואת התכנון שהיה לפני שמרק היה ראש המועצה.

דרור שיר: אני מניח שלא תהיה בררה, אנחנו נתכתש ונריב עוד כמה שנים, ובסופו של דבר בני עיש תצטרך לגדול.

דרור שיר: הייתה גם ועדת חקירה שבראשה עמד פרופ' ברוור שהמליץ על כך.

דרור שיר: הוא המליץ גם להתחבר עם גדרה, אבל היות שזה לא על הפרק אנחנו כמועצה לא מתנגדים להעביר את השטח הזה, כמובן בתנאי של הסכמת היישובים.

דרור שיר: היישוב חצב שעיקר השטח בא ממנו, הביע נכונות שמותנית במה שהם יקבלו.

דרור שיר: הם מבקשים פיצוי למחוברים כי יש להם מטעים שהם רוצים עליהם פיצוי על הקרקע.

דרור שיר: יש גם חלק שהוא אדמות פרטיות, אבל זה שטח קטן מאוד.

יורי שטרן: אני רוצה לומר לסגן השר יעקב אדרי כל הכבוד, כי לא פשוט להיות סגן שר ולהתעסק בביטחון פנים וגם להקדיש זמן לא מבוטל להתרוצצות בין הגורמים למציאת הפתרון, אז באמת תודה בשם כולנו.

יורי שטרן: הסיכום שהגעתם אליו בעזרתו של סגן השר יעקב אדרי עובר לפתחו של מנהל מקרקעי ישראל?

יעקב אדרי: אנחנו צריכים להכין מפות למשרד הפנים.

דרור שיר: אנחנו צריכים להתחיל בהכנת מפות כדי שאפשר יהיה להעביר את הגבולות.

דרור שיר: אני רוצה להצטרף לברכות ליעקב אדרי כי הבאתי אותו למצב שהוא עובד עם הוועדים אפילו.

דרור שיר: במקביל מתנהל משא ומתן בעיקר עם היישוב חצב, כי רוב השטח הוא שלו, כ- 700 דונם מתוך ה- 800, ואני מקווה שכל מי שמעורב: משרד הפנים התמ"ת בקביעת התחשיבים יגיע להבנות כי המִנהל נכנס למסגרות מרובעות שקשה לפרוץ אותן.

דרור שיר: אני מקווה שזה לא יהיה לרועץ כי ברגע שיש הבנות בין שני ראשי מועצות, ומושב שמוכן לתת את השטח החקלאי שהוא מעבד בפועל, כדאי להמשיך.

דרור שיר: חבל שהכול ייתקע במִנהל.

יעקב אדרי: אנחנו נלחץ גם את המִנהל.

דרור שיר: הלחץ צריך להיות על המנהל שבאמת יקבלו מה שמגיע להם על-פי שמאות.

יורי שטרן: נשמע את משרד הפנים.

יורי שטרן: אתם עוד לא קיבלתם?

גדעון בר-לב: לא קיבלנו.

גדעון בר-לב: כשנקבל נדון בזה.

יורי שטרן: עקרונית הגיעו שני הצדדים להסכמת חלוקה מחדש של האדמות; כשזה מגיע אליכם יכול להיווצר פה בעיה או שאתם מאשרים את זה?

גדעון בר-לב: לא, אנחנו לא מאשרים את זה אוטומטית, גם מִנהל התכנון צריך לתת את דברו.

גדעון בר-לב: יש ועדת גבולות, זה צריך לעבור מבחן מסוים, אבל כשיש הסכמה זה מקל מאוד על התהליך.

גדעון בר-לב: אם בשעתו הייתה ועדת גבולות שהמליצה על הדבר, וכרגע יש הסכמה זה מקל מאוד.

יורי שטרן: אם הם יבואו אליכם עם הסיכום שהושג, כמה זמן זה יכול לקחת?

יורי שטרן: תן לנו את הקשיים וגם את טווחי הזמן, כי בעיניי צריך לעשות הכול כדי לעודד צורה כזאת של השגת סיכומים.

גדעון בר-לב: זה ברור, אבל אנחנו צריכים לבדוק את תוכנית המתאר גם של המועצה המעבירה וגם של המועצה המקבלת, לראות את שימושי הקרקע.

גדעון בר-לב: יש לזה פרוצדורות מסוימות שמנהל התכנון צריך לבדוק, למשל, שזה עומד בגדר התמ"א.

גדעון בר-לב: כפי שאני מכיר את האזור הספציפי אני לא צופה שתהיינה בעיות מרחיקות לכת.

דב קהת: מהלך של שינוי גבולות של מחוזות.

גדעון בר-לב: בוודאי.

גדעון בר-לב: צריך להביא בחשבון שבני עיש שייכת למחוז המרכז ובאר-טוביה שייכת למחוז דרום.

גדעון בר-לב: זה מחייב שינוי גבולות בין מחוזות, כפי שאמר דב קהת.

גדעון בר-לב: שינוי בין מחוזות זו בעיה לא פשוטה.

יורי שטרן: בתקווה שסגן השר יעקב אדרי ועוד חברים ימשיכו לטפל נקודתית בכמה מקומות כדאי שיהיה לנו שותף מלווה מטעם משרד הפנים.

יורי שטרן: פה מדובר באנשים מאוד מנוסים, גם מרק הולך עם המפות האלה ומנסה לקדם אותן שנים מספר, דרור וסגן השר יעקב אדרי ודאי מכירים את זה.

יורי שטרן: אבל אולי כדאי שנציג של משרד הפנים יהיה שותף במגעים האלה כדי לכוון לכיוונים שיהיו מקובלים במשרד הפנים, ולא שיגיעו להסכמה ואחר-כך תתגלה בעיה כלשהי.

גדעון בר-לב: בכל מקרה כדאי לשבת אתנו ולדבר על התכנון שלנו לפני שהולכים לתהליך כדי לראות מה הבעיות ומה הקשיים בדרך.

יורי שטרן: אחר-כך זה מגיע למנהל מקרקעי ישראל, כן?

גדעון בר-לב: אנחנו לא צריכים את הסכמת מנהל מקרקעי ישראל.

גדעון בר-לב: שינוי גבולות הוא סמכות בלעדית של משרד הפנים.

יורי שטרן: ומה עם הפיצויים?

גדעון בר-לב: הצדדים קובעים את הפיצוי.

גדעון בר-לב: הם צריכים להגיע להסכם ביניהם, וההסכם הזה מאושר בידי שר הפנים, ואז אין בעיה.

גדעון בר-לב: לגבי המנהל צריך לפתור בעיות אצלו, אבל העברת שטחים מרשות א' ל-ב' זה משרד הפנים נטו.

יורי שטרן: כלומר הצעד הבא הוא ישיבות אצלכם עם המסמכים.

יורי שטרן: אני מקווה שגם את בעיית הביורוקרטיה של שינוי גבולות המחוזות תיפתר.

יעקב אדרי: נמשיך עם זה עד הסוף.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: אני מקווה שמרכז השלטון המקומי ייקח את זה כדוגמה לחיקוי ויפרסם את ההסכם שהושג.

יעקב אדרי: גם בקריית מלאכי הושג הסכם.

גדעון בר-לב: בקריית מלאכי לדוגמה, זה יותר פשוט מבחינת גבולות המחוזות.

יעקב אדרי: נכון, ושם הושג הסכם מלא.

יורי שטרן: מי מקריית מלאכי פה?

יעקב אדרי: הוא לא נמצא.

יעקב אדרי: ראש העיר ביקש ממני להודיע שהוא פתר את כל הבעיות.

יורי שטרן: כמה הוא קיבל?

יעקב אדרי: אני לא זוכר נתונים.

דרור שיר: 1200 דונם.

גדעון בר-לב: עוד מעט לא יישאר לך שטח.

יעקב אדרי: לא, יש לו 120, אין לו מה לעשות עם שטחים שלו.

יורי שטרן: למה השטחים מיועדים?

דרור שיר: אזור תעסוקה.

גדעון בר-לב: הבעיה של קריית מלאכי היא לא מגורים – זה תעסוקה, תעסוקה ותעסוקה.

יורי שטרן: איפה זה נמצא, בסמוך לאזור תעשייה שלכם?

דרור שיר: בצומת קסטינה.

גדעון בר-לב: ליד כנות.

יורי שטרן: נעים לשמוע את הסיכומים האלה, ואני מקווה שאנחנו נוכל ללוות את התהליך הזה בהצלחה לא פחותה עד סיומו המוצלח.

יורי שטרן: בבקשה דיווח על מועצה אזורית תמר, דימונה וערד.

יורי שטרן: אני מבקש ממנכ"ל משרד הפנים לתאר לנו את ההחלטה ואת הסיכום.

גדעון בר-לב: ההחלטה של השר היא להעביר את קמ"ג – הקרייה למחקר גרעיני – ואת אזור התעשייה תמד הצמוד אליו, לעיריית דימונה.

יורי שטרן: זה שטח שיפוטה?

גדעון בר-לב: זה שטח שיפוט, זה שינוי גבולות.

גדעון בר-לב: כל השטח הזה עובר לדימונה.

גדעון בר-לב: זה נמצא בשלבי הכנת מפות.

יורי שטרן: כמה זה מבחינת ארנונה?

גדעון בר-לב: The sky is the limit.

דב ליטבינוף: ---

גדעון בר-לב: הארנונה השנתית שנגבית שם נכון להיום היא כמיליון וחצי.

גדעון בר-לב: בשעתו היה ראש מועצה בתמר שרצה להרים מטוס לאוויר כדי לצלם.

יורי שטרן: מה עם השאר?

גדעון בר-לב: סוכם על חלוקת הכנסות בסכום של 6 מיליון שקל שיועברו מהמועצה האזורית תמר ל- 3 רשויות מקומיות: 2.5 מיליון מתוך זה לדימונה, 3 מיליון לערד וחצי מיליון לערבה תיכונה.

גדעון בר-לב: הסכום הזה יהיה צמוד למדד הארנונה מדי שנה בשנה.

יורי שטרן: זו ארנונה משני אזורי תעשייה.

גדעון בר-לב: זה חלק מהארנונה שהמועצה האזורית תמר גובה, וזה מתייחס יותר למישור רותם.

יעקב אדרי: זו החלטה של השר או שזו גם הסכמה?

גדעון בר-לב: זו החלטה של השר בהסכמה עם ראש מועצת תמר.

יעקב אדרי: חצי הסכמה.

גדעון בר-לב: לא.

גדעון בר-לב: זה היה גם בהסכמה עם ראש העיר דימונה וגם ערבה תיכונה.

יורי שטרן: הקו שאנחנו הובלנו היה העברת אזורי תעשייה לניהול משותף, כי זה לא רק ארנונה.

יורי שטרן: גם בה ציפינו לתוספת ל- 2 ערים יחד של כ- 13 מיליון שקל, זה היה היעד, וזה היה הסכום שבמשרד הפנים ראו בו סכום ריאלי.

יורי שטרן: דבר שני, ולא פחות חשוב, הוא הניהול המשותף של אזורי תעשייה סמוכים לערים האלה, מקבלים מהם את כל השירותים, העובדים גרים בדימונה ובערד, כל השירותים המוניציפליים ניתנים על-ידי עיריות.

יורי שטרן: אמנם זה צעד קדימה, אבל לפחות בראייה שהתגבשה בוועדה זה עוד לא הגיע לאותה מטרה.

יורי שטרן: ראש העיר ערד, בבקשה.

מוטי בריל: בוקר טוב לכולם.

מוטי בריל: בערך ביולי התהליך נעצר בוועדת הפנים כדי לתת לשר הפנים את האפשרות לעשות מהלך אחר.

מוטי בריל: מיולי עד אוקטובר שבו קיבלתי מכתב בפקס, ערד לא הייתה שותפה בשום תהליך.

מוטי בריל: ידענו שמתקיים משא ומתן, היינו ממודרים ממנו ולא ידענו לאן הוא מתקדם.

מוטי בריל: אנחנו טוענים גם כיום שהפתרון של כסף במספרים שנתן שר הפנים לערד הוא פתרון לא ממש נכון, ולראייה, תוך כדי התהליך התפרסמה ידיעה שהאחים עופר עומדים לבנות תחנת כוח במישור רותם.

יעקב אדרי: זה לא כלול בשטחים המדוברים?

מוטי בריל: לא.

מוטי בריל: זה נשאר שוב באוויר.

מוטי בריל: מבדיקה אצל רוני מהצרי, ראש עיריית אשקלון תחנת הכוח מניבה כ- 37 מיליון שקל, וברור שזה משהו חשוב מאוד למרחב.

מוטי בריל: ניסינו להגיע במשך כל התקופה להידברות מחוץ לכותלי הוועדה ומחוץ לכותלי משרד הפנים, אבל לא הצלחנו, לצערי.

מוטי בריל: שמעתי בקנאה מרובה את מה שסגן השר יעקב אדרי הצליח לעשות עם שתי רשויות.

יורי שטרן: אולי נטיל עליו את המשימה הזאת.

מוטי בריל: אני אשמח מאוד, כי אף על פי שאנחנו אנשים מבוגרים שלא צריכים מתווכים, נדמה לי שבסופו של דבר גם משרד הפנים וגם המועצה האזורית צריכים לשבת ולהידבר כדי לקבל החלטה הוגנת.

מוטי בריל: נדמה לי שהנייר שהעברנו לוועדת המשנה היה בסיס טוב להתחלת הידברות.

מוטי בריל: אני אשמח מאוד אם הוועדה תגרום להידברות להתחיל.

יעקב אדרי: ואז אמרו לנו לעצור כי יש הצעה ממשרד הפנים.

מוטי בריל: כן, אני יודע.

יורי שטרן: רק תגידו לי בשביל לקבל מושג על התרומה של השינויים האלה: כמה מכסים שלושה מיליון שקל בגירעון שלך?

מוטי בריל: הגירעון שלי הוא 16.4 מיליון שקל באופן פורמלי; הוא הורד באמצעים מסוימים ל- 10 מיליון שקל, והם היו אמורים להיות מכוסים על-פי התחייבות של שר הפנים מהמועצה האזורית תמר.

מוטי בריל: ההצעה של שר הפנים היא שלושה מיליון שקל, חסרים שבעה מיליון שקל.

מוטי בריל: היה לנו משא ומתן עם מנכ"ל המשרד כדי למצוא איזה פתרון די עקום לשנים 2005-2006, הפתרון שהוצע לא סיפק אותנו, ועכשיו אנחנו תלויים באוויר עם גירעון של 10 מיליון שקל.

יורי שטרן: אלי ברונשטיין, סגן ראש העיר דימונה, בבקשה.

אלי ברונשטיין: אצלנו זה יותר חמור, 80 מיליון שקל.

אלי ברונשטיין: מה שנתנו לנו – 4.5 מיליון שקל לא מכסה- -

גדעון בר-לב: סליחה, איזה סכום אמרת?

אלי ברונשטיין: 80 מיליון שקל.

גדעון בר-לב: זה הגירעון השוטף שלכם?

אלי ברונשטיין: מצטבר.

גדעון בר-לב: למה אדוני מערבב מין שאינו במינו?

גדעון בר-לב: אנא.

גדעון בר-לב: אני מציע לדבר במספרים מדויקים.

קריאה: יש פה תחרות במספרים יותר גדולים.

יורי שטרן: על שני גירעונות אי אפשר לומר שכבודו לא דייק.

אלי ברונשטיין: כמו שכבודו לא דייק כשאמר שהמפות חתומות כבר.

גדעון בר-לב: אני לא אמרתי שהמפות חתומות, אמרתי שהן בהכנה.

אלי ברונשטיין: הן כבר חתומות מזמן.

גדעון בר-לב: אם המצב יותר טוב מאשר אני מתאר, אני תמיד אשמח.

גדעון בר-לב: אבל יחד עם זאת זה לא לעניין להגיד שיש גירעון שוטף של 80 מיליון שקל במצטבר, כי ניתן לכם פתרון לכיסוי גירעון מצטבר שסוכם עם העירייה.

אלי ברונשטיין: מה שהוצע לנו מהשר עצמו בזמנו הוא תוספת תקציב של 3 מיליון שקל על שנת 2004, ועל שנת 2005 13 מיליון שקל תוספת תקציב.

אלי ברונשטיין: אנחנו מקבלים בסך הכול 3.5-4.5 מיליון שקל.

אלי ברונשטיין: זה לא בא בשום פרופורציה למה שהובטח.

יורי שטרן: כמה באמת הגירעון השוטף שלכם בהתאם לתוכנית ההבראה?

אלי ברונשטיין: 14 מיליון שקל שנתי על-ידי הורדה של גדעון שעוזר לנו הרבה מאוד, וידע יפה לעמוד בתוכנית ההבראה.

אלי ברונשטיין: אנחנו גם עומדים בתוכנית ההבראה, נכון גדעון?

אלי ברונשטיין: משתדלים.

גדעון בר-לב: אתם מקבלים מאתנו עוד 7.5 מיליון ותגיעו לאפס בשנת 2005.

אלי ברונשטיין: נכון.

גדעון בר-לב: עם כל הכבוד לראש עיריית ערד הוא קצת טועה בהצגת הנתונים כשהוא אומר שהוא לא יודע מאיפה.

גדעון בר-לב: זה ממקורות משרד הפנים, זה כסף ממשלתי.

גדעון בר-לב: ערד מקבלת 10 מיליון שקל השנה, 7 מיליון שקל במסגרת כיסוי גירעון מצטבר, 7 מיליון שקל תוספת נטו ב- 2005, 7 מיליון שקל תוספת נטו בשנת 2006.

גדעון בר-לב: כל זה כסף ממשלתי, מקורות משרד הפנים.

גדעון בר-לב: אם אומרים שלא יודעים מה זה 7 מיליון שקל שהם כסף ממשלתי מכספי משלם המסים, אז אני לא מבין את הטענה.

גדעון בר-לב: 7 מיליון שקל כסף נטו מכספי משרד הפנים.

מוטי בריל: אני לא יודע למה אני צריך לעשות עוד תוכנית הבראה.

אלי ברונשטיין: השאלה היא למה זה צריך להיות כסף ממשלתי.

גדעון בר-לב: סוכם עם עיריית דימונה סיכום סופי, והם מקבלים מאתנו עוד 7.5 מיליון שקל לשנת 2005.

גדעון בר-לב: הם מקבלים על 7.5 מיליון שקל מעבר למענק האיזון שעומד על סכומים - -

אלי ברונשטיין: בשביל להגיע ל- 10 מיליון שקל שהבטיח השר.

גדעון בר-לב: מעבר לסכומים שמקבלים מתמר ומקמ"ג, הם מקבלים עוד.

גדעון בר-לב: ומעבר לסכום שנכלל בגירעון המצטבר של 2004 מכוסה בתוכנית ההבראה עד האגורה האחרונה, הם מקבלים עוד 7.5 מיליון בשנת 2005.

גדעון בר-לב: מקבלים לשוטף מעבר למענק האיזון ומעבר למה שמקבלים מתמר, וזה מביא אותם לאיזון מוחלט בשנת 2005.

גדעון בר-לב: זה סוכם עם ראש עיריית דימונה, וזה כולל בנוסף גם כיסוי גירעון מצטבר שהובא בחשבון, הוא בתוכנית ההבראה, ואני לא יודע על כל טענה או טרוניה מצד עיריית דימונה.

אלי ברונשטיין: אנחנו מדברים על שטח.

אלי ברונשטיין: זה שאנחנו מאוזנים לשנתיים הקרובות זה יפה מאוד; מה הלאה?

גדעון בר-לב: אנחנו מדברים על זמן כיסוי גירעונות ועל תקציב שוטף מאוזן.

אלי ברונשטיין: זה מקובל.

אלי ברונשטיין: מה הלאה?

יורי שטרן: אל תהפכו את זה להתקוטטות כזאת.

יורי שטרן: הנושא של שטח היה מלכתחילה מטרה בפני עצמה לעניין של חלוקת ההכנסות.

יורי שטרן: אני רוצה לשמוע את ראש המועצה.

אלי ברונשטיין: מתקציב המועצה המקומית תמר מתוך 8 מיליון שנקבל 6 מיליון שהוא תורם לנו זה אפילו פחות מ- 10%.

אלי ברונשטיין: לא מזיז לו ולא מדגדג לו.

דב ליטבינוף: איך אתה יודע?

אלי ברונשטיין: - -

דב ליטבינוף: אתה מדבר שטויות.

יורי שטרן: אל תדבר על אחרים.

יורי שטרן: אתה יודע מה ההבדל בין הכסף שאתה לווה לבין הכסף שאתה מחזיר?

יורי שטרן: כשאתה לווה זה של מישהו, וכשאתה מחזיר זה שלך לנצח.

אלי ברונשטיין: אתה יודע כמה הם מחזירים למפעלי ים המלח?

אלי ברונשטיין: רק לתשתיות הם מחזירים כמעט את כל הסכום שהם גובים.

אלי ברונשטיין: לא יודע למה, זה מפעל פרטי לכל דבר.

אלי ברונשטיין: הכסף הזה יכול לשרת את כל מדינת ישראל ולא לחזור למשפחת עופר.

יורי שטרן: לכם יש שתי מועצות.

יורי שטרן: לכל אחד מכם יש החלטה כלשהי בנוגע אליהן?

יורי שטרן: אתם ממשיכים לדרוש או מסתפקים כעת?

מוטי בריל: אני רוצה לומר משהו בתגובה לדברי המנכ"ל: המטרה של הפורום הזה בוועדה הייתה להתמודד עם הבעיה ולפתור אותה, לא למצוא פתרון לשנתיים.

מוטי בריל: החלטת השר ובעקבותיה כל מה שנעשה בוועדה הזאת ובוועדת המשנה הייתה למצוא פתרון לערד ולדימונה לכל החיים.

מוטי בריל: כדי שכל פעם כשיהיה משהו באזור נרוויח ממנו.

מוטי בריל: מה שקרה בעקבות כל הבלגן הזה הוא שכרגע המנכ"ל אומר שיש לו פתרון ממקורות של משרד הפנים, ולפנים משורת הדין ייתנו לערד ולדימונה כספים כדי לפתור לכם את השנתיים האלה.

מוטי בריל: דרך אגב, בתמורה הוא רוצה התחייבות שאין לנו יותר דרישות מן המועצה האזורית תמר.

מוטי בריל: אבל לא זאת הנקודה; הנקודה היא שאנחנו ביקשנו, ואנחנו מבקשים עכשיו שהפתרון יהיה פתרון אמיתי לכל החיים לשני היישובים האלה.

מוטי בריל: הדבר השני הוא שערד עומדת על דעתה שצריך להיות פתרון רב שנתי ולא פתרון לשנתיים הקרובות, ואנחנו מתכוונים להיאבק על זה.

אלי ברונשטיין: כל הכבוד למשרד הפנים שעזרו לנו לעבור את השנתיים הקשות שהיו לנו, אני מודה למנכ"ל.

אלי ברונשטיין: אבל המטרה הייתה מתחילה.

אלי ברונשטיין: משנת 1999 הייתה חלוקת קרקעות ולא "שלוף", שאנחנו צריכים לעמוד כפושטי יד לבקשת עזרה.

אלי ברונשטיין: המטרה היא חלוקה צודקת.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: מר ליטבינוף, בבקשה.

דב ליטבינוף: אני מצטער שאנחנו שומעים פה דברים אחרים מאשר שמענו מראש עיריית דימונה, אבל עם כל הכבוד לסגן השר שלקח על עצמו לטפל ברשויות האחרות, פה לקח השר הממונה את הנושא לבדיקה מקיפה במשך כמה חודשים.

דב ליטבינוף: הוא קיבל את כל הנתונים מהמועצה האזורית תמר, קיבל את הנתונים של דימונה ושל ערד- -

אלי ברונשטיין: בהסכמה הסופית לא קיבלת- -תודה רבה לך שאתה עוזר לנו בשנתיים האלה.

אלי ברונשטיין: הלאה.

יורי שטרן: סליחה, הוא לא הפריע לך, אל תפריע לו.

אלי ברונשטיין: - -

יורי שטרן: לא, לא.

יורי שטרן: בבקשה.

יעקב אדרי: אלי, אתה עושה לא טוב.

אלי ברונשטיין: שלא ישתמש בשמי.

יורי שטרן: אבל זה הוא אומר, לא אתה.

יורי שטרן: בבקשה.

דב ליטבינוף: לאחר בדיקה מקיפה של הנושא השר הביא החלטה שכוללת גם העברת שטחים וגם העברת הכנסות ממועצה אזורית תמר.

דב ליטבינוף: רק כדי לסבר את האוזן, השטחים שדימונה מדברת עליהם של קמ"ג ופרק תמד משלשים את השטח של עיריית דימונה.

דב ליטבינוף: נכון שהיום הגבייה מפרק תמד וקמ"ג- -

יורי שטרן: פרק תמד לא הוזכר.

דב ליטבינוף: זה פרק תעשיות שאנחנו פיתחנו.

דב ליטבינוף: השקענו בפיתוח של המקום הזה, יש שם חממה טכנולוגית שאנחנו פיתחנו.

אלי ברונשטיין: שטויות.

דב ליטבינוף: אתה יכול להגיד מה שאתה רוצה, אנחנו החזרנו את הכספים, וזה אומר שאנחנו השקענו בפיתוח.

דב ליטבינוף: לא גבינו את הכסף הזה לתוך התקציב של המועצה האזורית.

דב ליטבינוף: העברת השטח הזאת תתרום בוודאות בין 5 ל- 6 מיליון שקל בגבייה מן המקום הזה.

יורי שטרן: למה 6 מיליון שקל?

דב ליטבינוף: אנחנו יודעים מה אפשר לגבות פחות או יותר במקום הזה.

יורי שטרן: שלא גביתם.

דב ליטבינוף: לא גבינו.

דב ליטבינוף: לכן מדובר גם בהעברת שטח וגם בהעברת הכנסות.

דב ליטבינוף: זה הסכם היסטורי, זאת פשרה ראשונה שהייתה אי פעם בינינו לבין הרשויות השכנות שלנו, כולל גם את הערבה התיכונה.

דב ליטבינוף: יש פה המלצות של ועדת גבולות שנכנסו להחלטת השר.

דב ליטבינוף: זאת החלטה היסטורית וצריך לברך עליה.

דב ליטבינוף: אם חברינו לא מקבלים את ההחלטה הזאת ולא חותמים עליה, אלא ממשיכים להיאבק, ברור לחלוטין שאנחנו לא נעביר באופן וולונטרי את הכסף.

דב ליטבינוף: אנחנו נלך למשפטים ולמאבק אחר שיהיה, וזה יכול להימשך שנים בכל הקדנציות שלנו.

יורי שטרן: אם זאת החלטה של שר הפנים אז א.

יורי שטרן: זו כבר לא התנדבות שלכם, אלא החלטה מינימלית.

גדעון בר-לב: אני אסביר.

גדעון בר-לב: כרגע ההחלטה של שר הפנים על העברת הכנסות היא בגדר המלצה עד אשר הרשויות לא מסכימות.

גדעון בר-לב: אם הוא לא מסכים להעביר אי-אפשר לכפות.

גדעון בר-לב: הדבר היחיד שאפשר לכפות הוא שכשיש הסכמה השר חותם עליה, וזה מקבל מעמד סטטוטורי.

גדעון בר-לב: השר יכול להחליט על העברת גבולות, הוא לא יכול להחליט על העברת הכנסות.

גדעון בר-לב: כשיש הסכמה על העברת הכנסות הוא חותם עליה, וזה הופך להסכם מחייב שאי-אפשר להפר אותו.

יורי שטרן: בעניין הגבולות?

גדעון בר-לב: בעניין הגבולות הוא כבר חתם, על זה אין בעיה.

גדעון בר-לב: מדובר על מה שבנוסף.

גדעון בר-לב: כי חוץ מהגבולות שזה פרק תמד עם קמ"ג מדובר גם באקסטרה של 6 מיליון שקל בשנה.

יורי שטרן: איך זה מתחלק?

גדעון בר-לב: 3, 2.5, חצי.

דב ליטבינוף: ערבה תיכונה קיבלו את ההסכמה.

דב ליטבינוף: אנחנו יודעים שגם ראש עיריית דימונה קיבל את ההחלטה.

דב ליטבינוף: אני פגשתי אותו ביום חמישי אצלי במועצה, והוא אמר לי שהוא מקבל את ההסכם והוא יחתום עליו.

דב ליטבינוף: כרגע השר יצא מהתפקיד, אז אנחנו לא יודעים בדיוק מה קורה.

דב ליטבינוף: אבל הוא אמר לי בצורה ברורה שהוא מקבל את ההסכם.

דב ליטבינוף: ראש עיריית ערד פה, אז אני לא אדבר בשמו.

יורי שטרן: אם מאיר ירצה לבוא לפה אנחנו נשמח לשמוע את זה ממנו.

מוטי בריל: ההבדל בין מה שעשה שר הפנים לבין מה שחבר הכנסת אדרי עושה הוא ששר הפנים מעולם לא דיבר אתנו ולא שמע את הטיעונים.

יורי שטרן: נעשה פה צעד מאוד חשוב והתקדמו דברים שישבו במגרה שנים רבות מאוד.

יורי שטרן: שינוי גבולות היה ויכוח קלסי שהיו מעלים אותו כדוגמה בכל הישיבות לדורותיהן.

יורי שטרן: זה שנעשה שינוי, לדעתי, זו התקדמות.

יורי שטרן: היום המדיניות של משרד הפנים כשמקימים אזורי תעשייה להקים אותם כאזורי תעשייה בניהול משותף, וזו הדרך כי ערים כמו דימונה וערד לא יכולות להתחרות עם אזורי תעשייה שמקימים בסביבתן.

יורי שטרן: זה גם יהיה אבסורד אם כל אחד יעשה שבת בשבילו ויקים אזור תעשייה בשטחו רק מכיוון שזו הדרך היחידה לגבות ארנונה.

יורי שטרן: המדיניות הכלכלית הנכונה היא לעודד דברים משותפים וחלוקת הכנסה כך שאנשים ילכו בדרך הכי נכונה ורציונלית בהקמת האזורים האלה.

יורי שטרן: לכן אני לא רואה בזה מעשה חסר שמחלקים את ההכנסות האלה, בהתחשב כמובן בהשקעות שהיו קודם כל.

יורי שטרן: אי אפשר להשאיר ערים במצב כזה שכביכול הפתרון היחידי בשבילן הוא לנסות למשוך תעשייה, ואולי להרוויח על חשבון אזורי תעשייה קיימים.

יורי שטרן: לכן הבקשה שלנו הייתה גם שינוי גבולות, גם חלוקת ארנונה, אבל גם ניהול משותף שבו חלוקת ארנונה היא חלק מהחבילה הזאת.

יורי שטרן: אני לא יודע למה אתם הולכים בדרך הזאת.

יורי שטרן: אמרתי גם לשר עצמו מספר פעמים וביקשתי שאכן תהיינה פגישות עם ראשי הערים ועם נציגי העיריות שמעורבות בסיפור הזה.

יורי שטרן: כי לא יכול להיות שמשא ומתן הוא בין משרד הפנים לבין המועצה האזורית, בעוד הערים עצמן יושבות בצד ומחכות עד שתתקבל החלטה.

יעקב אדרי: זה מאוד מוזר, אני חייב לציין את זה.

יורי שטרן: מספר פעמים פניתי לשר אישית - -

גדעון בר לב: אני רוצה להבהיר.

גדעון בר לב: היו ועדות חקירה, והן שמעו את הערים, הוגשו להן תלי תלים של מסמכים, והמסקנות של ועדת החקירה האחרונה הובאה בפני השר.

גדעון בר לב: ועדת החקירה ברשות עוזי וכסלר שמעה את כולם, וכל אחד הגיש את מה שהוא רצה להגיש.

גדעון בר לב: המסקנות הועברו לשר, והוא יחליט על סמך המלצות ועדת החקירה.

גדעון בר לב: זה לא מצב שלא שמעו איש, זו הצגה לא נכונה של הדברים.

יורי שטרן: לא במובן האישי.

גדעון בר לב: שמעו את כולם, גם את ראש עיריית ערד באותה תקופה וגם את ראש עיריית דימונה.

גדעון בר לב: את כל מי שצריך שמעו.

גדעון בר לב: אי אפשר שגם ועדת חקירה תשמע, ואחר-כך שוב מתחילים את אותו תהליך.

גדעון בר לב: השר קיבל את המלצות ועדת החוקה, כל החומר עמד בפניו, ואז הוא החליט כפי שהחליט אחרי שהוא הביא הכול בחשבון.

יעקב אדרי: אגב, מה עם ההמלצות?

גדעון בר לב: אני לא זוכר בעל-פה, אני לא עסקתי בזה.

גדעון בר לב: בנושא הזה עסק השר, וכפי שאמרתי הוא עסק בזה על סמך המלצות שעמדו בפניו, והוא החליט כפי שהחליט.

גדעון בר לב: הוא לא חייב לקבל את כל ההמלצות, הוא לא חייב לקבל את חלקן או אף אחת מהן.

גדעון בר לב: הוא החליט לעשות פשרה, וזה מה שהוא עשה.

גדעון בר לב: אבל להגיד שלא שמעו את ראשי הערים זה לא מדויק; אולי השר לא שמע את ראשי הערים מאוגוסט עד אוקטובר, אבל ועדת החקירה שמעה, ולשר הריבונות להחליט כפי שהחליט, וכך הוא החליט.

יורי שטרן: לדעתך, כאיש מקצוע- -

גדעון בר לב: אני לא עסקתי בנושא, אני לא יכול לחוות דעה על נושא שלא עסקתי בו.

דב ליטבינוף: אני רוצה לומר עוד משהו על אזור התעשייה.

דב ליטבינוף: שימו לב שבמקומות שהקימו אזורי תעשייה הקימו מאפס אזורי תעשייה משותפים- -

יורי שטרן: זה נכון.

דב ליטבינוף: לא לקחו אזורים מפותחים שמישהו אחר השקיע בהם, ואותם חילקו וניהלו אותם במשותף.

דב ליטבינוף: גם אני אומר בצורה ברורה היום שאם יהיו דברים עתידיים אני מוכן לדבר על פרויקטים משותפים, ואמרתי גם לראשי הערים שאני מוכן לדבר על פרויקטים משותפים, אבל לא לחלק משהו שקיים היום.

דב ליטבינוף: היום קיבלו שטחים שגם אצלם יכולים לפתח.

דב ליטבינוף: נראה אם הם יתחלקו אתנו כשיחלקו אצלם.

דב ליטבינוף: לא, הם לא יתחלקו.

גדעון בר לב: אני רוצה להעיר גם לגבי ההסכמות שסגן השר יעקב אדרי דיבר עליהן.

גדעון בר לב: הוא דיבר לא על העברת אזורי תעשייה קיימים, כי בבאר-טוביה יש אזורי תעשייה קיימים.

גדעון בר לב: הוא לא דיבר על כך, אלא על העברת פוטנציאל, אם אני מבין נכון, כי אני מכיר את אזור תימורים וגם את האזור ליד קריית מלאכי.

יורי שטרן: זה נכון, גדעון, אבל מדובר שם על אזור אחר במרכז הארץ, בעל צרכים אחרים של העירייה.

יורי שטרן: פה אתה נמצא בשטח מדברי שאין לך בו תחרות גדולה מדי של מפעלים שרוצים לקום שם.

גדעון בר לב: מהיכרותי את השטח יש שם מספיק שטחים להקים אזורים, כי אף פעם לא שמעתי מילה מערד שחסרים להם שטחים.

גדעון בר לב: יש להם שטחים, הבעיה היא לא מחסור בשטחים.

גדעון בר לב: זה מצב שונה לחלוטין מקריית מלאכי ומבאר-טוביה.

גדעון בר לב: אין ספק, קריית מלאכי ובני עיש חנוקים.

גדעון בר לב: לכן המשימה שלקח על עצמו סגן השר יעקב אדרי היא נכונה- -

יורי שטרן: בשליחות הוועדה.

גדעון בר לב: חס ושלום שלא ניתן קרדיט לכל מי שמגיע לו.

גדעון בר לב: שם מדובר בשתי רשויות, ומי שמכיר את קריית מלאכי היא מסוגרת מכל הכיוונים.

אלי ברונשטיין: - -

קריאה: עודף של דמגוגיה.

יורי שטרן: סליחה, אני אפילו לא שומע.

יורי שטרן: כל מה שנאמר לא לפי הסדר אני לא מקשיב לו, ואני מזמין גם אחרים לא להקשיב.

יורי שטרן: מדובר פה גם בניהול משותף.

יורי שטרן: מאוד חשוב לעיירות האלה שנמצאות שתיהן במצב סוציו-חברתי קשה, להיות חלק מניהול של אזור תעשייה, זה פותח אופציות חדשות לתושבי העיר, ליוזמות של העיריות.

יורי שטרן: לא טוב אם אתה דוחף אותן לקרב את המפעלים לשטח עירוני שיכול להיות שהוא כשיר למגורים, יכול להיות שהמפעלים האלה צריכים להיות רחוקים יותר במדבר.

יורי שטרן: יש שם תשתית מוכנה לפיתוח תעשייתי; בשביל מה ליצור את התחרות הלא נכונה הזאת.

יורי שטרן: לכן, אני מסרב לראות את זה ככלום, להפך, יש פה פריצת דרך אמיתית, ואני מברך את משרד הפנים ואת שר הפנים – שבינתיים עזב את תפקידו – שעשה פה צעד נכון ואמיץ, ולא נשכח ששרים אחרי שרים במשך תקופה ארוכה לא עשו את מה שהשר אברהם פורז עשה; וכידוע אנחנו לא מאותה מפלגה.

יורי שטרן: צריך קודם כל להגיד תודה ולברך על כך שאדם לקח והחליט במקום שאחרים מצאו תמיד תירוצים למה לא להחליט.

יורי שטרן: ההחלטה הזאת בעיניי היא לא מושלמת.

יורי שטרן: אני מבקש לא לחייב את הערים לחתום.

יורי שטרן: אני חושב שההתחייבות של העיר לא לדרוש יותר לא תופסת משפטית.

יורי שטרן: משרד הפנים יכול לעמוד על כך שאתם לא תפנו לבתי-משפט ולא תעשו מזה סיפור משפטי, אבל להמשיך בלחצים שלהם לטובת חלוקה אחרת והשתתפות במִנהל, זה לדעתי נכון, ואני תומך בדרישות האלה.

יורי שטרן: אני מבקש להמשיך עם הפתרון בחלוקת הכסף.

דב ליטבינוף: אנחנו לא נעביר כסף, אנחנו לא נסכים.

גדעון בר לב: שר הפנים הציע נוסח להסכמות.

גדעון בר לב: הרשויות יחתמו על ההסכמה לגבי החלוקה של העברת השטחים פלוס 6 מיליון, ובזה מוצו הטענות שהיו במסגרת ועדות החקירה שהיו, ומשאירים לרשויות אפשרות לטעון לגבי דברים חדשים שיפותחו, כמו תחנות כוח וכדומה.

גדעון בר לב: כלומר אם יהיו שם פרויקטים גדולים בעתיד משאירים לכל הצדדים חופש פעולה.

גדעון בר לב: יהיה כאן מיצוי תביעות לגבי מה שהיה.

גדעון בר לב: הועבר נוסח כזה שהיה אמור להיות מסוכם על דימונה ועל ערד.

גדעון בר לב: אם יוצאים מזה שייצאו מזה.

יורי שטרן: ראש מועצת אור-עקיבא, בבקשה.

שמחה יוסיפוב: נעשה עוול לאור-עקיבא עשרות שנים.

שמחה יוסיפוב: דב היה יושב ראש ועדת הגבולות של אור-עקיבא בשנת 2001, סגן השר יעקב אדרי היה ראש המועצה וראש העיר.

שמחה יוסיפוב: נושא גבולות אור-עקיבא עדיין לא נפתר אף על פי שמנסים לפתור את זה בצורה אחרת, לא על-פי המלצת ועדת גבולות.

שמחה יוסיפוב: בלי ההמלצה הזאת הייתה צריכה להיות עוד כניסה לשכונה הדרומית של אור-עקיבא ולקבל מיתוג ופרק תעשייה קיסריה.

שמחה יוסיפוב: כשהתחילו להקים את אזור התעשייה דיברו על ניהול משותף, אבל לצערי זה לא היה, בשנת 1995 התחילו לפתח את אזור התעשייה ושמו שלט "פרק תעשייה קיסריה-אור-עקיבא", ואחרי כשלוש שנים הורידו את השלט ונשאר "פרק תעשייה קיסריה".

שמחה יוסיפוב: ניסו להגיע אתנו להסכמה, אבל לא הגענו לכך כי נושא פרק התעשייה של קיסריה עדיין לא נפתר.

שמחה יוסיפוב: הייתה המלצה, היו שלוש חלופות, ובכולן היה נושא פרק התעשייה.

שמחה יוסיפוב: פרק התעשייה היה צריך להיות מסופח לאור-עקיבא.

שמחה יוסיפוב: אני הצעתי שלפחות נעשה ניהול משותף, אבל גם ניהול משותף הם לא רוצים.

שמחה יוסיפוב: יש נוסחה ששר הפנים הציע שאור קיסריה יעבור לאור-עקיבא, מיתוג יעבור לאור-עקיבא, וגם את המיתוג אם מנסים לתת את בלי שום דרך.

שמחה יוסיפוב: יש פה מפה של העיר אור-עקיבא, יש בה מובלעות: מובלעת בשכונה 13, מובלעת של הדגל בתחום של קיסריה, וכל זה הוא תחום שיפוט של מועצה אזורית חוף הכרמל.

שמחה יוסיפוב: המועצה האזורית נמצאת ליד חיפה, 30 קילומטרים מאור-עקיבא, והם גובים את הארנונה, הם מקבלים את הארנונה, לוקחים הכול.

שמחה יוסיפוב: ילדי קיסרי לומדים אצלנו בבתי הספר, המסחר אצלנו- -

יורי שטרן: כל הכבוד להנהלת העיר הקודמת והנוכחית שרמת החינוך היא כזאת שילדי קיסריה לומדים אצלכם.

שמחה יוסיפוב: נכון.

שמחה יוסיפוב: הבריאות אצלנו, הכול אצלנו, אבל את המסים הם משלמים למועצה אזורית חוף הכרמל.

שמחה יוסיפוב: מדובר בכ- 10 מיליון שקל מסים.

שמחה יוסיפוב: במפה אתם רואים שהשטח הזה נמצא ללא שיפוט.

שמחה יוסיפוב: גם פרק התעשייה יושב על גלילי.

שמחה יוסיפוב: אפשר לפתור את הבעיה אם רוצים, אבל לא רוצים.

שמחה יוסיפוב: מצאו החלטה כלשהי בזמנו שיש הסכם בין הברון רוטשילד לבין המדינה שלא מאפשר להעביר שטחים מקיסריה לאור-עקיבא.

שמחה יוסיפוב: חיים רמון שהיה שר הפנים חתם על המפות לספח את פרק התעשייה קיסריה לאור-עקיבא בשנת 2001.

שמחה יוסיפוב: אז הוא אמר לי שההסכם בין הברון לבין הממשלה הוא הסכם לא חוקי כי הוא לא אושר בוועדת כספים, ולא בישיבת הממשלה.

דב קהת: צריך להוסיף שמי שעצר את זה זה היועץ המשפטי לממשלה.

שמחה יוסיפוב: זאת האמת.

שמחה יוסיפוב: שר הפנים דאז חיים רמון אמר שההסכם לא חוקי כי הוא לא עבר בוועדת כספים ולא בישיבת הממשלה.

דב קהת: הסכם הקונססיה עם הברון.

שמחה יוסיפוב: שר הפנים לשעבר הציע להעביר את אור-קיסריה – זו השכונה עד הפל-ים – ואת המיתוג.

שמחה יוסיפוב: מיתוג זה תחנת המיתוג שנמצא בגלילי, וכבר עשרות שנים הם לא משלמים לאף אחד.

שמחה יוסיפוב: מה אכפת לחברת חשמל?

שמחה יוסיפוב: הכסף נשאר אצלם.

שמחה יוסיפוב: בגלל מאבקים אחרים נהנים.

יורי שטרן: תשאל את דב ליטבינוף שאיפה שאפשר לגבות 3 מיליון שקל אפשר לגבות 6 מיליון שקל.

שמחה יוסיפוב: במקום שעיריית אור-עקיבא תהנה מזה היום אנחנו נמצאים במצב לא כל-כך טוב.

שמחה יוסיפוב: אני חושב שעשו לנו עוול, היו צריכים לפתור את בעיית פרק התעשייה.

שמחה יוסיפוב: דבר נוסף ששר הפנים הציע הוא לתת 1.2 מיליון דולר בהסכמה של אור-קיסריה, ולהעביר את זה ל- 4 רשויות: אור-עקיבא, פרדס חנה, בנימינה וזרקא.

שמחה יוסיפוב: מי שנתן בזמנו את מעמד אזור פיתוח ב' כדי להקים את פרק התעשייה זה אור-עקיבא שעל שמה זה הוקם, והיום רוצים ליהנות מזה כולם.

שמחה יוסיפוב: צריך לעשות פה צדק חברתי, צדק בנושא של גבולות ולפתור את הבעיה.

שמחה יוסיפוב: מאחר שהייתה ועדת גבולות והייתה החלטה למה לעכב את זה?

יורי שטרן: גדעון, כשהנושאים האלה עלו בוועדה, המקרה של אור-עקיבא היה מרגיז כמעט כמו המקרה של דימונה וערד מבחינת אי הצדק והפתרון הקל יחסית שזקוקה למקורות הכנסה נוספים, לא מכיוון שהיא אשמה.

יורי שטרן: זו עיר שהתקדמה מאוד יפה, אבל יש לה מגבלות, ולידה יש אזור תעשייה.

יורי שטרן: וכמו ששמחה הזכיר, האזור הזה קיבל את ההטבות של אזור פיתוח רק בזכות קיומה של אור-עקיבא כי לקיסריה זה לא מגיע, וגם לחוף הכרמל לא מגיע.

יורי שטרן: יש פה ניצול של ייחודיות של אור-עקיבא כעיר פיתוח, ואחר-כך העיר הזאת נשארת בצד ולא מקבלת שום חלק בהכנסות ובניהול.

יורי שטרן: ביקשנו מספר פעמים, ואין שום התקדמות בעניין, ואפילו הייתה נסיגה בקביעת הגבולות שם.

יורי שטרן: מה בכוונות המשרד?

גדעון בר לב: אני לא הייתי מוכן לישיבה הזאת בעניין הזה, אני יודע באופן כללי על מה שקרה, אני מכיר את 1.2 מיליון דולר שסוכם.

גדעון בר לב: אני אבדוק את הפרטים, ואני אודיע לך.

יורי שטרן: היום היה אמור להיות אתנו שר הפנים אברהם פורז; חלו השינויים הפוליטיים האלה, והמנכ"ל לא היה אמור לבוא, ולכן מידת המוכנות שלו לדברים ספציפיים היא לא אותה מידה.

יורי שטרן: אור-עקיבא זה נושא חשוב מאוד, ואנחנו נקיים על זה ישיבה מיוחדת, לא כחלק משינוי גבולות עם עוד כמה מקומות, אלא רק על אור-עקיבא.

יורי שטרן: לפני שתצא, אני מבקש ממך גדעון לשמוע את הטיעונים בנושא בקעת אונו.

גדעון בר לב: בקעת אונו זה נושא מאוד רחב, אני לא יכול להישאר.

גדעון בר לב: 20 איש מחכים לי, הודיעו לי שהישיבה תהיה עד 11:15.

גדעון בר לב: נשמע על בקעת אונו בפעם הבאה, ואני אתכונן על זה.

יורי שטרן: דב, בבקשה.

דב קהת: התקיים פה דיון ב- 5 ביולי שהתקיים בנושא של תמר ובנושא של ערד ודימונה, אבל לאחר-מכן התפתח לדיון כללי.

יורי שטרן: הוא לא התפתח- -

דב קהת: אני אגיד תכף מה אתה אמרת, ואקריא פסקה שאתה אמרת ומאוד מקובלת עליי.

דב קהת: אני רק רוצה להזכיר בפניך, דב, דווקא כמי שייצג את תמר בזמנו, הייתה הצעה של תמר לשר הפנים בזמנו שההתפתחות העתידית של מישור רותם תיעשה במשותף.

דב קהת: צריך לשים לב שזו הייתה עמדה פורמלית של תמר.

דב ליטבינוף: זו עמדה פורמלית גם עכשיו.

דב קהת: טוב.

דב קהת: יכול להיות שאפשר להסכים לעמדה הזאת במשך שנתיים, ובשנתיים שתהיה התפתחות להגיע להסכם.

דב ליטבינוף: עלא כיפאק.

דב ליטבינוף: אבל אי-אפשר לדרוש מאתנו לוותר.

דב קהת: בזמנו אני ייצגתי את תמר בדיון הזה, ואמרתי להם שאני מוכן לייצג אותם בתנאי שמגיעים לפשרה, והייתה הסכמה.

דב קהת: דובר על קמ"ג ותמד, דובר על 10 מיליון שקל ולא 6 מיליון שקל, ועל-כך שכל ההתפתחות העתידית של מישור רותם תיעשה במשותף.

דב קהת: הבעיה הייתה שדווקא הצד השני דחה את ההצעה הזאת.

דב קהת: כלומר אפשר היה לקבוע את הדבר הזה לפני שלוש שנים ובפשרה אפילו יותר טובה.

דב קהת: לכן צריך להמשיך לדבר, ודרך הידברות אפשר להגיע לכל דבר.

דב קהת: עקרונית נתתי בישיבה אז דיסרטציה של 20 דקות על כל ההיסטוריה של השטחים, ואתה סיכמת: "אולי בכלל צריכים לקבוע איזשהו תהליך קבוע מראש שבו נניח פעם ב- 5 שנים מתיישבת ועדה בהרכב פחות או יותר" – שאתה מציע ואני הצעתי – "עם כל הגורמים: מנהל מקרקעי ישראל, משרד הפנים כמובן, השלטון המקומי כדי לבדוק את כל נושא הקרקעות".

דב קהת: המדיניות שנוקט היום משרד הפנים לא לפתח אזור תעשייה חדש, אלא במשותף היא מדיניות שחייבים לתמוך בה.

דב קהת: אגב, נושא אור-עקיבא הוא אתגר חקיקתי בשבילך.

יורי שטרן: כן.

דב קהת: הכנסת צריכה לחוקק ולומר שלא יכול להיות שסמכויות תחיקתיות של מדינת ישראל פחותות מהסכם לא ברור בכלל.

דב קהת: כלומר, להערכתי, אם זה דורש חקיקה, צריך להזמין לכאן את היועץ המשפטי לממשלה, ואם צריך לעשות חקיקה מיוחדת, אני אפילו הייתי מתמודד עם זה בחקיקה מיוחדת, אלא אם כן מגיעים להבנות ברורות יותר ויותר רציניות.

יורי שטרן: אפרופו, מסקנתי זהה.

יורי שטרן: מכיוון שעשינו סיבוב אחרי סיבוב בסיפור הזה, וכל פעם חזרנו לאותה נקודה של הסכם, לא יכול להיות שלכנסת ולממשלה אין יכולת לשנות במסגרת ההסכם בלי להפר את זכויות הבעלים למצוא פתרון נכון לכל הדעות.

יורי שטרן: אני חשבתי עכשיו בעקבות הסבב האחרון שהדרך היא חקיקה.

יורי שטרן: אנחנו ניצלנו את האיום הזה במקרה של ערד-דימונה-תמר; אני מקווה ששם לא נזדקק כי הדברים בכל זאת מתקדמים.

יורי שטרן: פה אני לא רואה שום התקדמות, ממש.

שמחה יוסיפוב: באור-עקיבא, לא.

יעקב אדרי: אני מנוע בנושא הזה מלהיכנס מסיבות ברורות.

יעקב אדרי: בזמנו מונה אלי אפללו, שבינתיים חלה- -

יורי שטרן: דב, אתה היית בורר.

יעקב אדרי: לא.

יורי שטרן: באחת הסוגיות שלנו.

יעקב אדרי: אני מציע שבכל זאת צריך למנות מישהו שיקדם את העניינים כי שנינו יודעים שזה תהליך ארוך מאוד.

יעקב אדרי: החברה גם מוכנה ללכת לקראת העניין, דיברתי אתם.

יעקב אדרי: שמחה גם הוא יישב ויתקדם, ואפשר להגיע להסכמות, כי כל הוויכוח כרגע הוא על כסף.

יורי שטרן: אני חוזר רגע לעניין של תמר מול דימונה וערד.

יורי שטרן: בתקופה הסובייטית היה פתגם: "היוזמה, ובא עונש לה", זאת אומרת שמי שיוזם משהו גם נענש על עצם יוזמתו כי אם הוא מצליח אז אפשר לנצל אותו עוד; מי שנכשל לא דורשים ממנו יותר.

יורי שטרן: לכן אני מבקש מסגן השר יעקב אדרי, מכיוון שאתה לא חבר הוועדה זו התנדבות מוחלטת- -

יעקב אדרי: אני אתך כל הזמן.

יורי שטרן: כן, אני מעריך את זה.

יורי שטרן: אני פונה אליך בבקשה להגיע להידברות עם שלוש הרשויות.

יעקב אדרי: השאלה היא האם הם מסכימים ולמי אני מגיש את החשבון אחרי זה.

דב ליטבינוף: אני מתנגד.

דב ליטבינוף: יש החלטה של שר, ואני חושב שזו טעות לוותר על ההחלטה- -

ניסן סלומינסקי: המלצה.

ניסן סלומינסקי: הוא אמר "החלטה".

דב ליטבינוף: לא נגד סגן השר, חלילה.

דב ליטבינוף: יש פה החלטה של שר- -

יורי שטרן: יש המלצה.

דב ליטבינוף: יש פה החלטה של שר.

יורי שטרן: החלטה לשינוי גבולות, ויש המלצה לחלוקת הרווחים.

דב ליטבינוף: נכון שהוא חתום עליה, אתה קיבלת אותה, אני אתן לך אם אתה רוצה את ההחלטה חתומה בידי השר.

דב ליטבינוף: נראה לי אבסורד להיכנס עכשיו למשא ומתן נוסף שיתגלגל אחרי שיש החלטה פורמלית של השר.

דב ליטבינוף: אתם לא מכירים את כל ההיבטים; אם הייתם שומעים את כל המספרים הייתם מבינים שיש פה החלטה היסטורית.

דב ליטבינוף: מעבר לכך, אני אמרתי שאני מוכן לדבר על פרויקטים עתידיים בתנאי שלא יגידו שתהיה גם חלוקת הכנסות וגם פרויקטים עתידיים.

דב ליטבינוף: אני מוכן עד שיהיו פרויקטים עתידיים לעשות את חלוקת ההכנסות האלה.

דב ליטבינוף: ואחרי שיהיו פרויקטים עתידיים ומהם נעשה פרויקטים משותפים ונתחלק בהם ירדו הכספים שאנחנו נותנים היום באופן וולונטרי.

דב ליטבינוף: על הדברים האלה אני מוכן לדבר, אני לא צריך שום מתווכים, אני מוכן לדבר אתם גם ישירות.

דב ליטבינוף: את ההחלטה הזאת צריך לקבל וצריך להסכים.

דב ליטבינוף: אם לא תהיה הסכמה שלהם – וכפי שמנכ"ל משרד הפנים אמר, יש פה מיצוי של ועדות הגבולות שהיו – ולא תהיה חתימה לא נעביר את הכסף באופן וולונטרי.

יורי שטרן: זה לא שלחברי הכנסת ולחבר כנסת שהוא גם סגן שר יש עודף זמן פנוי.

יורי שטרן: אין.

יורי שטרן: לכן הרצון שלנו להתערב הוא אך ורק מהסיבה שאנחנו מרגישים חוסר הידברות גם ביניכם וגם, לצערי, בין שתי הרשויות העירוניות לבין משרד הפנים.

יורי שטרן: כי דבר אחד זה לתת עדות בוועדת הגבולות שהייתה לפני כמה שנים כשהיו גם ראשי ערים אחרים, כי גם הדברים לא עומדים במקום; ודבר שני זה שיחה פתוחה וניסיון להבין טוב יותר את כל הטענות ואת כל התביעות.

יורי שטרן: יכול להיות, כמו שאמרת שיש נתונים רבים שאנחנו לא מכירים.

יורי שטרן: לכן יש צורך שאחד מחברי הכנסת – ואני מציע שדב קהת כמנכ"ל השלטון המקומי שמבין בסוגייה יהיה אתך- -

יעקב אדרי: אבל זה תלוי בהסכמה שלו.

יורי שטרן: כן, אני אשאל אותו.

יורי שטרן: איש בשליחותנו ייכנס אתכם לדיון נוסף שחלק ממנו היא ההצעה לכניסה הדרגתית לניהול וקבלת החלטות בפרויקטים עתידיים.

יורי שטרן: אני לא שולל את זה, אני רק אומר שזה לא יכול להיות סדרה של מונולוגים: מונולוג דימונה, מונולוג ערד ומונולוג מועצה אזורית תמר.

יורי שטרן: שר הפנים סיכם דברים באשר לשינוי גבולות.

יורי שטרן: אני חושב שזו החלטה יוצאת מן הכלל, ואני מבקש מכם לא לזלזל בה ולא להנמיך מחשיבותה.

יורי שטרן: זו החלטה שנותנת המון לדימונה, לא נותנת לערד.

יורי שטרן: בנושא חלוקת ההכנסות זו ההמלצה.

יורי שטרן: בנוגע לחלוקת הניהול- -

קריאה: עתידי.

יורי שטרן: עתידי או אקטואלי, זה יתברר בהמשך.

יורי שטרן: אני רואה בזה ערך, וזה עתה שמענו שגם באור-עקיבא הבעיה הזאת עולה.

יורי שטרן: זאת אומרת, זה לא מצב ייחודי אצלכם.

יורי שטרן: לכן יש חשיבות לחזור ולנסות להגיע לסיכום.

יורי שטרן: אני רק רוצה להוסיף ולומר לך, שיש כאן שתי ערים רעבות לתעסוקה, והן מחזקות אותך בחיפוש אחר משקיעים ואחרי יזמים.

יורי שטרן: אם אותו אזור תעשייה יהיה משותף, האמן לי שזה רווח נקי גם למועצה האזורית.

יורי שטרן: כי אם כל הקשרים הטובים שיש לכם והמוניטין, התוספת הזאת, כולל ההקשרים הפוליטיים שלה יכולה להיות מאוד חיובית.

יורי שטרן: לכן אני מבקש – אם סגן השר יעקב אדרי מסכים - -

יעקב אדרי: רק עם הוא יסכים.

יורי שטרן: הוא לא חייב להסכים כעת.

יורי שטרן: חוץ מזה אני מניח שכשמזמינים את ראש המועצה לשבת בכנסת בישיבת עבודה כזאת או אחרת הוא לא מסרב.

יורי שטרן: אני מציע שאת שאר הדברים נשאיר לישיבות האלה.

אלי ברונשטיין: ועדת משנה שגם הקמת בזמנו.

יורי שטרן: זה בהמשך.

יורי שטרן: הוועדה שגם אני הייתי חבר בה נעצרה, ואני מוכן להשתתף.

אלי ברונשטיין: אתם לא ידעתם מה קורה.

יורי שטרן: אנחנו פחות או יותר עקבנו אחרי זה כי דיברנו עם השר ועם המנכ"ל.

יורי שטרן: הבטחנו להפעיל אותה כי ביקשו מהשר.

דב ליטבינוף: כשמגיעים לפשרה ולהבנות כלשהן זה תחילת המשא ומתן, וכשאתה נותן אצבע ורוצים את כל היד אתה נפגע באיזשהו מקום.

דב ליטבינוף: יש פה החלטה שנבדקה במשך כמה חודשים, הסתמכה על ועדות חקירה שהיו- -

יורי שטרן: אבל בסכומים אחרים.

דב ליטבינוף: לא.

דב ליטבינוף: מדובר על 75% מהנטו שנשאר מכל מישור רותם, מכל פרק התעשיות שם שהיום אנחנו מעבירים.

דב ליטבינוף: נשארו שם 8 מיליון שקל, ואת זה השר בדק, אנחנו לא ממציאים את זה.

דב ליטבינוף: יכולים להתווכח אם אנחנו מחזירים ולמה אנחנו מחזירים ואיך מחזירים, אבל הנטו שנשאר הוא 8 מיליון.

יורי שטרן: יכול להיות שאתה צודק, ולו היה שר הפנים יושב עם מוטי בריל ועם מאיר כהן ועם אנשים נוספים ונותן להם את כל אותם הנתונים ומסביר, יכול להיות שכבר היה הסכם חתום- -

דב ליטבינוף: אבל אני לא אחראי למעשיו של השר.

יורי שטרן: אתה לא אחראי, זו לא הערה אליך.

יורי שטרן: סגן השר יעקב אדרי יודע לבדוק את הנתונים ולשמוע את כל הצדדים, לכן אני לא קובע מה תהיה התוצאה מבחינתנו.

יורי שטרן: אני רק אומר שיש פה עדיין מקום לדו-שיח או לרב-שיח שיכולים להביא לתוצאה טובה.

יורי שטרן: יש המלצה של שר, יש לזה משקל רציני מאוד, אבל זה לא חייב להיות דבר סופי, ואל תראה את עצמך כנדבן שהסכים לפשרה, ועכשיו דורשים ממך יותר, הם מלכתחילה לא היו מסתפקים במה שהוצע, כי אנחנו מכירים את הדרישות של שתי הערים.

יורי שטרן: לכן אפשר להתקדם, ואני סומך על סגן השר יעקב אדרי כי מה שאפשר לאתר כמכנה משותף הוא יידע לעשות.

אלי ברונשטיין: המפעלים האלה גובים כמו שגבו מקמ"ג.

אלי ברונשטיין: אולי אפשר לגבות יותר, אולי לא בדקו שם תוכניות, אולי בנו בזמן הזה.

יורי שטרן: אלי, דבר אחד לא יעזור ולא יקדם שום עניין – הרטוריקה.

יורי שטרן: אתה רוצה לעבוד?

יורי שטרן: זה אומר לשבת בפורום יותר מצומצם.

אלי ברונשטיין: למה הוא לא הגיע לישיבה?

יורי שטרן: בשביל מה זה עכשיו?

יורי שטרן: אתה רוצה שניתן ציונים לכל אחד?

מוטי בריל: כל מה שאני מבקש, אם אפשר זה להכתיב לוח זמנים עם משהו שקורה בסוף הדרך.

מוטי בריל: כי מה שיקרה זה שאנחנו נמסמס שוב, ואנחנו כבר אחרי 5 חודשים.

יורי שטרן: אני הייתי רוצה שזה יקרה תוך חודש ימים, כי באמת חבל על הזמן, כי גם הפשרה הזאת כל עוד היא לא מתקיימת אתם לא מקבלים כסף.

יורי שטרן: לכן גם לכם יש עניין לזרז את זה.

יורי שטרן: אם תבואו מלאי רוח לחימה לא ייצא מזה דבר.

מוטי בריל: - - -הידברות.

דב ליטבינוף: הוא רוצה רק הידברות כששומעים אותו ואת הרעיונות שלו.

יורי שטרן: אני התרשמתי שזו גם גישתך.

יורי שטרן: אתם במצב טוב כי כל אחד מכם לוקח חלק באי ההסכמה, וזה חבל.

יחזקאל לביא: לפני הכנסת הייתה מונחת הצעת חוק פרטית של חבר הכנסת מיכאל איתן ואחרים, סך הכול כ- 80 חברי כנסת.

יחזקאל לביא: החקיקה לגבי הצעת החוק הזאת נעצרה לאחר ששר הפנים שוחח עם חבר הכנסת מיקי איתן והסביר לו מה עמד מאחורי החלטתו וחתימתו על הצו לגבי העברת השטחים לעיריית דימונה וגם נימק.

יחזקאל לביא: בעקבות זה ההצעה ירדה מן הפרק, והיא לא ממשיכה את מסלולה החקיקתי.

יחזקאל לביא: רציתי לציין את זה כדי שזה יהיה מול חברי הוועדה.

יורי שטרן: תודה, ב.

יורי שטרן: אנחנו יודעים.

יורי שטרן: ג.

יורי שטרן: זה לא אומר שאם לא נפתור את הבעיות לא ניאלץ שוב לחזור לעניין החקיקה.

יורי שטרן: אני מאוד מבקש מסגן השר יעקב אדרי לעזור בטיפול כי חבל מאוד על הזמן.

יורי שטרן: שנית, לכל אחד פה יש סיכויים וסיכונים; תבואו ברוח טובה, לא כדי להסתכסך, אלא בשביל להבין את המגבלות של האחר ואת נקודות המוצא, ולהגיע לפתרון.

יורי שטרן: הרי כולכם אנשי עשייה בעבר, לא באתם מעסקנות פוליטית, אלא מהעולם שיודע לעשות פשרות ולהגיע לסיכומים.

יורי שטרן: חבל לא להשתמש במיומנות הזאת כשזה מגיע לוויכוח מוניציפלי.

יורי שטרן: ותודה לסגן השר יעקב אדרי.

יורי שטרן: אתה תהיה יקיר ועדת הפנים.

שמחה יוסיפוב: אתה גם מחליט שיהיה דיון נפרד על אור-עקיבא?

יורי שטרן: נקיים דיון על אור-עקיבא ונזמין אליו את היועץ המשפטי לממשלה.

יורי שטרן: תוך כדי דיון נעלה את האופציה של החקיקה.

יורי שטרן: נשמע גם את חברי הכנסת- -

שמחה יוסיפוב: גם שדב קהת יהיה.

יורי שטרן: כן.

יחזקאל לביא: אבל תביאו בחשבון שיש פה בעיה משפטית סבוכה מאוד בנושא הזה נוכח ההסכם שקיים בין מדינת ישראל לבין הברון רוטשילד.

שמחה יוסיפוב: אבל ההסכם לא חוקי, אמרו לי.

יורי שטרן: אני לא הייתי בונה על כך שההסכם לא חוקי כי עובדה שאף ממשלה לא ביטלה אותו.

שמחה יוסיפוב: נגמרה, אבל הניחו את זה.

יורי שטרן: נזמין גם את חיים רמון כי הוא יכול לתרום כאן תרומה רצינית.

יורי שטרן: אני מניח שנקדם את זה בסופו של דבר.

יורי שטרן: אנחנו עוברים לבקעת אונו.

יורי שטרן: לצערי, לא נשארו פה האנשים הרלוונטיים.

יורי שטרן: אני רוצה להבין "מי נגד מי", מה שנקרא.

יורי שטרן: אני שמעתי את ראש עיריית אור-יהודה, ונמצא אתנו ראש עיריית קריית אונו וראש המועצה האזורית אפעל.

קריאות: - -

אורה חכם: אני קיבלתי את הפקס ב- 2 בחודש אחר-הצהרים.

אורה חכם: ביום שלישי, כידוע, לא עובדים.

אורה חכם: אתמול ראיתי את הפקס בשעה 12:00 אחרי שהייתי בישיבות בחוץ, ולא היה סיפק בידי להזמין כי אני רואה, למשל, שכפר-אז"ר הגיע.

יורי שטרן: כפר-אז"ר קיבלו עוד אחרייך.

אורה חכם: אני רואה אותו צמוד למנכ"ל.

יורי שטרן: גברת, סליחה, זה בכלל לא שייך לעניין.

יורי שטרן: חבל על הזמן שלנו ושלך.

יורי שטרן: אנחנו כעת בדיון מאוד ראשוני בנושא הזה כדי להבין את המטֶריה.

יורי שטרן: זו לא התמודדות בבית-משפט שבה את צריכה לבוא עם כל החומר, אז אל תטריחי את עצמך ואותנו בדברים שלא שייכים כעת לדיון.

יורי שטרן: אני מבקש לשמוע את ראשי הערים לתת לנו את תמונת המצב.

יצחק בוכובזה: עד עכשיו דנתם בסוגייה איך להזרים משאבים כלכליים בין רשויות דרך אזורי תעשייה משותפים.

יצחק בוכובזה: בתוך בקעת אונו הסיטואציה אחרת; בבקעת אונו יש יישובים חזקים מבחינה סוציו-אקונומית, ואור יהודה נמצאת בדרום.

יצחק בוכובזה: אחת הבעיות של אור יהודה היא בעיה מולדת, לא של התפתחות: מדינת ישראל הקימה את אור יהודה אחרי קום המדינה.

יצחק בוכובזה: קריית אונו, כפר אז"ר, גבעת שמואל הוקמו לפני קום המדינה, ולכן כדי ליצור מקום טוב במרכז לקלוט עלייה חלשה, הקימו באור-יהודה את המעברה.

יצחק בוכובזה: המעברה עברה מאוהלים לצריפים ומצריפים לשיכונים קטנים, ובכל העשורים הביאו לאור-יהודה את כל העולים בדירות עמידר.

יצחק בוכובזה: התפתחה מסורת שמדינת ישראל בונה את הדירות חינם, מחלקת חינם וכך הגיעו לאור-יהודה כ- 20 אלף תושבים עד 1980.

יצחק בוכובזה: לשמחתנו, קצת לפני שנת 80' היה מפעל שיקום שכונות, ואני נכנסתי לתפקיד באותו זמן – לפני 25 שנים – ואני אמרתי שאסור לבנות עוד שיכונים של המדינה, ואסור לתת דירות של עמידר.

יצחק בוכובזה: ולו זו בלבד, את כל דירות עמידר נמכור לתושבים.

יצחק בוכובזה: עצרנו את הבנייה של המדינה, קידמנו את אור-יהודה מרמה סוציו-אקונומית 1-2 ל- 5.

יצחק בוכובזה: בכל המרחב הזה היישובים הם ברמה סוציו-אקונומית 8-9.

יצחק בוכובזה: לך תנסה להרים את אור-יהודה עם המנוף הזה של 600-700 דונם.

יצחק בוכובזה: לשמחתנו, הצלחנו לקדם את אור-יהודה בשיכונים שלה ולהרחיב את הדירות בשיקום שכונות כך שכל דירה של 40 מטר הפכה ל- 80 מטר, ו- 70 מטר הפך ל- 100 מטר.

יצחק בוכובזה: בסופו של דבר גם קידמנו את העיר עצמה בדרגה וחציי סוציו-אקונומית וגם בנינו שכונה חדשה, יפה וגדולה שהרימה את אור-יהודה לדרגה 5.

יצחק בוכובזה: אבל עדיין יש בעיה.

יצחק בוכובזה: רואים לפי תוכנית בקעת-אונו, שבאור-יהודה יש אזורים לתעשייה.

יורי שטרן: בוא נתחיל מהסוף.

יצחק בוכובזה: אני אגיע לסוף.

בנצי מורדוב: - -

יורי שטרן: סליחה, אם אתה רוצה להיות אורח בוועדה תתנהג יפה.

יצחק בוכובזה: בדרום המחוז יש אזור תעשייה של 8 מיליון מטר מרובע שיכול לתת פתרון תעסוקתי לאזור, כולל ניהול משותף, כולל הכנסת ארנונה משותפת לכל האזור.

יצחק בוכובזה: לא צריכים לבנות בכל האזור הזה כי כאן ממילא אי אפשר לבנות דבר אחר.

יצחק בוכובזה: זה מיליון מטר תעסוקה שעדיין לא נבנו, ואין מה לעשות עם זה, זו אדמת מדינה שיכולה להועיל רק במקומות תעסוקה.

יצחק בוכובזה: אני שמח על שיתוף הפעולה שמתנהל כרגע בין האזורים רמת אפעל, קריית-אונו ויישובים אחרים, אבל קרטל אי-אפשר ליצור אפילו בעסקים פרטיים, כל שכן ברשות.

יצחק בוכובזה: יש אדמות מדינה פנויות, חלקן הגדול גליליות, חלקן עדיין פנויות לבנייה, וכדי שאור-יהודה תוכל להשתלב במרחב ולתקן את העיוות ההיסטורי שיצרו אותה כמעברה מתמדת - -

יורי שטרן: איפה הדברים האלה עומדים היום?

יצחק בוכובזה: כרגע יש תוכנית בקעת-אונו שעומדת בפני אישור בוועדה המחוזית, וזו צורתה ומתכונתה, וכל מה שאני אומר הוא שכדי שאור יהודה תתחרה במרחב היא צריכה להרחיב את גבולה צפונה כדי לקבל הזדמנות חברתית להתרחב.

יורי שטרן: למי זה מיועד?

יצחק בוכובזה: עד היום זה לא מיועד לשום דבר.

בנצי מורדוב: זה לא מדויק.

יצחק בוכובזה: לא מדויק, אבל- - יש כאן שטחים גליליים.

יצחק בוכובזה: יש שטח פתוח שנמצא כאן; הגידול הצפוי הוא 24 אלף תושבים, זה פתוח לכל הכיוונים.

יצחק בוכובזה: היום יש באור-יהודה 28 אלף תושבים, והיא תגדל ל- 30 אלף בשטחים שלה.

יצחק בוכובזה: כל היישובים האחרים גידלו פי שניים.

יצחק בוכובזה: הם גם במצב סוציו-אקונומי יותר חזק, וגם גידלו את אוכלוסייתם פי שניים, ואור-יהודה לפי התחזית הזאת לא תגדל, אלא אם כן ייקחו מהשטחים האלה וייתנו לה נתח ניכר כדי שגם היא תגדל ותתפתח במרחב.

יורי שטרן: אני הבנתי מהקולות שהבנתי מצדה של קריית-אונו, שאתם חושבים שאלה אדמות שיבואו אליכם.

יוסי נשרי: תודה שאתה מזמן אותנו וער לבעיות המוניציפליות של מדינת ישראל.

יוסי נשרי: אנחנו בטח לא יכולים לקבול שאתה לא מתייחס אלינו, ולכן זו הזדמנות טובה להגיד לך תודה רבה שהצלת לנו את מועצת העיר ובעזרתך יש לנו מועצה בעיר.

ישראל גל: בדיון שהיה ביולי אתה המלצת שדב קהת יטפל בעניין של המשבר, והעניין טופל.

יוסי נשרי: לפחות בקדנציה שלי אנחנו בהחלט שבעים מהגישה החיובית.

יוסי נשרי: לצערי הרב, אתה יושב פה וכבוד סגן השר יעקב אדרי יושב פה, ואף חבר כנסת לא בא וחושב שהעסק הזה באמת חשוב למדינת ישראל.

יורי שטרן: אני מבקש.

יורי שטרן: אני לא רוצה להתגאות על חשבון האחרים, יש במקביל הרבה מאוד ישיבות, וכל אחת מהן חשובה מאוד.

יוסי נשרי: אני יודע.

יוסי נשרי: הנושא מאוד מעמיק.

יוסי נשרי: מצד אחד משרד הפנים עשה שימוע לפני תקופה לא רבה על אזור בקעת-אונו שבה היישובים: כפר-אז"ר, קריית אונו, רמת אפעל ורמת פנקס.

יוסי נשרי: זה נמצא על שולחנו של משרד הפנים.

יוסי נשרי: אנחנו הגענו להבנה בינינו על שיתופי פעולה ללכת לכיוון מסוים בין שתי הרשויות.

יוסי נשרי: מצד שני יש הנושא של אור-יהודה שמלינה על מחסור בשטחי תעסוקה.

יוסי נשרי: בקריית-אונו יש הרבה מאוד שטחי תעסוקה, רק ההבדל בין קריית אונו לבין אור-יהודה- -

יצחק בוכובזה: אתה אומר הפוך.

יוסי נשרי: מה אתה אומר, באמת?

יוסי נשרי: רק בקריית-אונו יש בסך-הכול 18 אלף מטר, ואצלו יש 202 אלף מטר.

יוסי נשרי: אנחנו התחייבנו ללכת לתוכנית הבראה, ביצענו את תוכנית ההבראה, העמקנו את הגבייה, עשינו תוכנית הבראה כמו שצריך, לא מגיע לנו עונש.

יוסי נשרי: לקריית-אונו אין אזור תעסוקה של מטר אחד.

יוסי נשרי: מה הדבר היחידי שיש לנו?

יוסי נשרי: 3000 מטר שקופות החולים שכרו בקניון שלנו, ואנחנו מקבלים 30% ארנונה.

יוסי נשרי: זה ה"ביג דיל" של קריית-אונו.

יורי שטרן: מה שראש עיריית אור-יהודה מציע זה להקים אזור תעשייה משותף.

יוסי נשרי: אני תכף מגיע לנקודה.

יוסי נשרי: בעניין מועצה אזורית תמר ודימונה לקחתם מישהו שיוביל מהלך לבדוק איך עושים מאגרי מידע ואיגום משאבים בכל המרחב, וזה דבר שצריך לברך אותו, אבל שלא יבוא מישהו ויגיד שאצלו זה טוב ואצלך לא טוב או הפוך.

יוסי נשרי: זה לא עובד ככה.

יוסי נשרי: להגיד שבאור-יהודה הכול צריך להתפתח בגלל מצב סוציו-אקונומי נמוך זה לא פתרון להוריד מאזורי תעסוקה.

יורי שטרן: לא.

יורי שטרן: מדובר באזור שכעת לא משמש כאזור תעסוקה.

יוסי נשרי: הוא יכול לשמש כאזור תעסוקה, הוא יכול לתכנן ברשות שלו את הרחבת השטחים איך שהוא רוצה.

יורי שטרן: זה רעיון חדש, ואנחנו רוצים שהוא ינוצל על-ידי כל הערים בסביבה, ויסייע בקידום של אלה שעד כה מסיבות אובייקטיביות - -

יוסי נשרי: אין לי ספק שמר יעקב אדרי יהיה מוכן לעזור לנו.

יעקב אדרי: בין שני ליכודניקים אני לא נכנס.

יורי שטרן: אני קצת פחדתי להגיד, אבל חשבתי מה עם כל השינויים האלה.

יורי שטרן: אני נגד הממשלה הזאת, אני חושב שראש הממשלה לקח כיוון מסוכן, אבל מה אם ימנו את יעקב אדרי לשר?

יורי שטרן: אז נאבד אותו.

יוסי נשרי: בשולחן כרגע פה, עם כל הכבוד לוועדה, אנחנו לא נוכל לפתור את הבעיה.

יוסי נשרי: אנחנו צריכים לבנות צוות מצומצם, לשבת יחד, להסתכל כל אחד איך הוא יכול לקבל את המשאבים לטובת האזור שלו, לפתח אותו בצורה גלובלית לכל האזור כדי שנוכל ללכת קדימה.

יורי שטרן: בונדי, בבקשה.

אורה חכם: רגע, סליחה, אני מצטערת, בונדי הוא בסך-הכול לוביסט.

אורה חכם: תן קודם לראשי הרשויות לדבר.

יורי שטרן: גברת, אני מבקש ממך לא להכניס לדיון שלנו את כל המטענים.

אורה חכם: או-קיי.

אורה חכם: תן לראשי הרשויות.

יורי שטרן: זה לא שייך בכלל.

יורי שטרן: את רוצה לדבר, תרימי יד, ואני אתן לך.

יורי שטרן: מכיוון שהתערב בצורה כזאת אני אתן לבונדי.

אורה חכם: יופי, תודה רבה.

בונדי: אני מציע לך משהו אופרטיבי.

בונדי: יש בכל הסיפור הזה עוד גורמים וגופים כמו עיריית רמת-גן, מועצות אזוריות, כל אחד עם האינטרס הצר שלו.

בונדי: כפר-אז"ר מדברים על האדמות שלהם, יש רמת-גן שמשרד הפנים חשב להעביר אליהם, ועוד המלצות שונות.

בונדי: כיריית פתיחה בעניין זה אולי נכון, אבל לדיון צריך להזמין לכאן קשת הרבה יותר גדולה של אנשים.

יורי שטרן: אני עשיתי שימוע ראשוני כדי להדגיש את המורכבות.

אורה חכם: אני מבקשת רשות כראש רשות.

אורה חכם: האם אתה רוצה למנוע ממני, אדוני את רשות הדיבור?

יורי שטרן: אצלנו מרימים יד, ואז מקבלים זכות דיבור.

יורי שטרן: את כל פעם רוצה לעשות את זה בצעקות, אבל זה לא ילך.

יורי שטרן: בבקשה.

אורה חכם: אני לא דיברתי בצעקות, אלא חשבתי לתומי שאדוני ייתן קודם כל לראשי הרשויות לדבר, ופתאום אני רואה שאדוני נותן רשות דיבור לאדם שמייצג את כפר-אז"ר.

יורי שטרן: זאת זכותי.

אורה חכם: תמהתי למה, זה הכול.

יורי שטרן: אחרי הדיון את יכולה לשאול אותי את השאלה הזאת, היא לא לדיון עכשיו.

אורה חכם: נתחיל ברוח טובה.

אורה חכם: אני בעד איגום משאבי קרקע אף על פי שאנחנו מועצה אזורית.

יורי שטרן: מה מעמדכם באזור?

אורה חכם: מועצה אזורית.

יורי שטרן: כן, אבל איפה אתם בבקעה?

יצחק בוכובזה: בשטחים היקרים ביותר.

אורה חכם: אנחנו משתרעים לאורך כביש גהה מדרום לבר-אילן ועד נחל איילון.

אורה חכם: יש לנו שטח של כ- 5200 דונם, ששטחים רבים ממנו עדיין לא פותחו, הם בהליכים מוגברים של פיתוח.

אורה חכם: המשמעות היא שבתמ"מ 5 ובתוכניות מדינת ישראל גם הוועדה המרחבית הדו-יישובית שנתמנתה מטעם משרד הפנים לקבוע את עתידו של האזור, האזור מוגדר בעתיד כיישוב אורבני ששייך לרשת היישובים בקעת-אונו.

אורה חכם: אני מודעת לצרכים, ואני בעד איגום משאבי קרקע.

אורה חכם: ולכן במסגרת איגום משאבי הקרקע היו הידברויות במשך 3 קדנציות עם עיריית קריית-אונו ועם עיריית אור-יהודה בקדנציה שעברה לעשות הסכם שיתוף פעולה כלכלי שהמשמעות העיקרית שלו היא שמתחלקים בהכנסות מהיטלי השבחה.

אורה חכם: למעשה, בקדנציה שעברה וגם בקדנציה שקדמה לה שעדיין לא הייתי ראש רשות כמעט היו הסכמות, אבל כל פעם בגלל אחוזים או בגלל דברים אחרים, אתה יודע איך הדברים הולכים.

אורה חכם: נכון להיום יש לנו כוונה שהבענו אותה בוועדת השימוע, לעשות הסכמי שיתוף פעולה כלכליים עם עיריית קריית-אונו; פנינו גם לעיריית אור-יהודה שסירבה.

אורה חכם: הייתה גם הצעה לעיריית רמת-גן, אבל היא אמרה שהיא לא מעוניינת בשום שיתוף פעולה כלכלי, אלא בסיפוח או בלא כלום.

אורה חכם: מצדה שנישאר רשות עצמאית.

אורה חכם: למה בכל זאת עם עיריית קריית-אונו?

אורה חכם: משום שאם אדוני ייקח את אותו נייר שהפיץ ראש עיריית אור-יהודה, יעשה דבר פשוט- -

יצחק בוכובזה: אגב, זה לא שלי - -

אורה חכם: הנתונים האלה מקובלים עליי.

אורה חכם: אוכלוסייה בנפש של רמת-אפעל ושל קריית-אונו היא יחד 53 אלף איש.

אורה חכם: באזור העסקים המתוכנן במטרים בשתי הרשויות האלה זה 570 אלף מטר; לעומת זאת – ואני לא באה להלין שום דבר על עיריית אור-יהודה – מתוכננים לה 30 אלף תושבים, ויש בה 801 אלף מטר תעסוקה.

אורה חכם: אז עושים אריתמטיקה פשוטה ביותר, מחלקים סך-הכול מטרים לתעסוקה, שזה מקור ההכנסה- -

יורי שטרן: אורה, מה אתם רוצים?

אורה חכם: אנחנו רוצים הסכם שיתוף פעולה כלכלי עם עיריית קריית-אונו.

יורי שטרן: לא אזור תעשייה משותף?

אורה חכם: לא, אין צורך.

אורה חכם: אנחנו מאמינים שזאת השיטה שיכולה ללכת הרבה יותר מהר, ואולי תביא בעתיד גם לאיחוד רשויות.

אורה חכם: כדי למנוע את הפחד ואת הרצון לשמור את המאפיינים בכל יישוב- -

יורי שטרן: ומה טיב ההסכם?

אורה חכם: חלוקה ארנונה מעסקים.

אורה חכם: לטענת אור-יהודה, אין שום איגום, מדוע?

אורה חכם: כי למשל מקימים באזור שלנו שוק סיטונאי בעקבות החלטת ממשלה, ובתקנון של השוק הסיטונאי נכתב במפורש שהארנונה וההכנסות מאותו שוק יחולקו בין הרשויות.

אורה חכם: ההצעה של ממשלת ישראל לאגם משאבי קרקע ולחלק אותם חלוקה צודקת הוא כבר הליך שאני מאמינה בו, הממשלה כבר מעגנת אותו בתוכניות, אז אין שום ערך לעניין של איחוד רשות.

יורי שטרן: בנצי, תגיד לנו מה מתוכנן, מה השלב הבא, ואיך הבקשות של עיריית אור-יהודה נכנסות לזה.

יצחק בוכובזה: הוא לא מציג את אור-יהודה, הוא מציג את קריית-אונו, שלא יהיו אי-הבנות.

בנצי מורדוב: אני לא מייצג את אור-יהודה, אני לא אמרתי את זה.

יורי שטרן: בנצי, מה הוועדה המרחבית כוללת?

בנצי מורדוב: האזור הזה הוא אזור מתפתח, אזור רב תוכניות שאישרנו ונמצאים בשלבים שונים של אישור תוכניות.

יוסי נשרי: 5 מיליון שקל הושקעו בתוכניות הללו.

בנצי מורדוב: האזור הזה הוא מאוד מתפתח.

בנצי מורדוב: אסור למשרד הפנים – אני אומר את זה כמי שנתמנה על-ידי משרד הפנים – לנהוג בשרירות לא מקצועית לחלוטין כפי שנהג עד היום, משיקולים אחרים – ואני לא רוצה לציין מאלו שיקולים, אבל לא מקצועיים בהכרח.

בנצי מורדוב: כך למשל, לא יכול להיות שבמרחב תכנון אחד יהיו מובלעות כמו קריית-קריניצי או תל-השומר שהן מובלעות בתוך מרחב תכנון שכשמישהו צריך להגיע לשם הוא צריך להגיע במסוק ולנחות שם.

בנצי מורדוב: למה?

בנצי מורדוב: מחזקים את החזקים ומחלישים את החלשים?

בנצי מורדוב: מה מתכוונים כאן לעשות?

בנצי מורדוב: מתכוונים להפוך שכונה של 30 אלף תושבים לעיר?

בנצי מורדוב: לנפח מנגנונים כדי שהמנגנונים האלה יבואו למשרד הפנים כדי לבקש נדבות ומענקי איזון?

יצחק בוכובזה: ---

בנצי מורדוב: אל תעזרו לי.

בנצי מורדוב: בוכובזה, אתה נוהג לעשות את זה בוועדה המחוזית.

בנצי מורדוב: אני סבור שלא יכול להיות שכל שכונה בסדר גודל של יד-אליהו בתל-אביב תהפוך להיות עיר, וייתנו לה מנגנון של עיר: ראש עירייה, סגני ראש עירייה וכדומה.

יצחק בוכובזה: על מה אתה מדבר?

יורי שטרן: סליחה, אדוני.

יורי שטרן: אתה לא מבין?

יורי שטרן: תלך ללמוד את החומר, תשאל אותו בחוץ.

בנצי מורדוב: הגיע הזמן שמדינת ישראל תפסיק עם כל הקבוצות האלה, וצריך לעשות משהו גדול.

יורי שטרן: אתה מדבר על הפיכתן של המועצות- -

בנצי מורדוב: על הפיכתן לעיר אחת גדולה.

בנצי מורדוב: יש לברך על מה שעושה קריית-אונו עם המועצה האזורית אפעל.

בנצי מורדוב: הם הולכים בכיוון נכון, וצריך לתת לזה לרקום עור וגידים, לתת לזה לקרות בשטח, לתת לזה כמה שנות ניסיון, תקופת ניסיון, לראות איך זה קורה, ואיזה ביטוי זה מביא לתושבים מבחינת שיפור השירותים המוניציפליים, איך הם עומדים מבחינה כלכלית, איך הם מצליחים בכלל להחזיק את עצמם; כדי שלא יבואו לבקש מענקי איזון.

יורי שטרן: מה כעת הקו במוסדות התכנון?

יורי שטרן: לאן מובילים את השטח הזה?

יורי שטרן: היום השטח הזה רובו ירוק, שטח חקלאי.

יורי שטרן: מבחינתנו יש רוב לאלה שחושבים ששטח פתוח ושטח ירוק במדינת ישראל זה ערך חשוב, וכמה שפחות יעקרו עצים ויהרסו שדות ויקימו שם עוד מבני בטון, כך טוב יותר.

יורי שטרן: לכן איפה השיקול הזה בראייה שלכם?

בנצי מורדוב: השיקול הזה הוא בהחלט בראייה התכנונית, יש תוכנית דו-מחוזית לבקעת-אונו.

יורי שטרן: למה דו-מחוזית?

בנצי מורדוב: יש שם תוכנית אב דו-מחוזית שכוללת גם את גני תקווה, את אזור סביון, יהוד, אור-יהודה.

בנצי מורדוב: עומדים להקים שם אלפי יחידות.

יורי שטרן: למגורים או לתעסוקה?

בנצי מורדוב: גם מגורים, גם תעסוקה.

יורי שטרן: ומה עם השטח הירוק?

בנצי מורדוב: יש שטחים ירוקים, הם יישמרו באזור הזה, אנחנו נותנים לכך את דעתנו.

בנצי מורדוב: יש שם תוכניות שיש להתפאר בהן.

בנצי מורדוב: לאחרונה נבנתה שכונה שקיבלה פרס השכונה היפה והמתוכננת ביותר במדינת ישראל, והיא נמצאת במקרה בקריית-אונו.

יצחק בוכובזה: ---

בנצי מורדוב: אתה יכול לצחוק ולגחך, זה עדיין לא ישנה את העובדות.

יורי שטרן: אני רוצה להבין דבר אחד: אתם מתייחסים לאזור הזה בגישה תכנונית אחידה.

בנצי מורדוב: התכנון ייתן פתרון לכל הרשויות באזור, מביא בחשבון את כל ההתפתחות האורבנית.

יורי שטרן: לכם כרשויות באזור יש פורום משותף?

יוסי נשרי: יש ועדה משותפת.

יוסי נשרי: יש הידברות במשך כל התקופה שאנחנו נמצאים.

יורי שטרן: אני לא מדבר על הידברות.

יורי שטרן: האם לא כדאי לכם להקים פורום?

יעקב צמח: בקדנציה הקודמת היה פורום ראשי רשויות, ורבו מי יהיה היושב ראש, ולכן הפורום לא נשאר.

אורה חכם: היה עד עכשיו פורום, צריך לחדש אותו כי הוא יכול לקדם הרבה.

ורדה פומרנץ: אני נציגת כפר-אז"ר, ואני חברה בפורום הוועדה לתכנון ובנייה.

ורדה פומרנץ: בנצי בחר דווקא לא לדבר על תוכניות הפיתוח.

ורדה פומרנץ: תוכניות הפיתוח ברובן מדברות על אדמות שכפר-אז"ר מחזיק אותן בחוזה של הרבה מאוד שנים.

ורדה פומרנץ: אנחנו מתנגדים להן, ויותר מזה, הן בטון ועוד בטון ועוד בטון.

ורדה פומרנץ: באשר למצבה, כולל בסוגיית האיחוד, יהיה נכון להמשיך לדבר על כך.

ורדה פומרנץ: רק לפני שבוע ישב הפורום המכובד הזה בוועדת שימוע שעוסקת בפירוק המועצה האזורית אפעל, וליצור מצב שפותרים את בעיות המצוקה של המועצה באמצעות תוכניות פיתוח גרנדיוזיות של ערבוב בין הון לשלטון זו סוגייה מאוד בעייתית.

יעקב צמח: היא מדברת לא לעניין.

ישראל גל: יש כאן מקרה מאוד מוזר.

ישראל גל: הרי הוועדה דוגלת בהידברות בין תושבים, בין יישובים ובין החוק.

יורי שטרן: מה המסקנה שלך?

ישראל גל: כיום קיימת הידברות בין התושבים.

ישראל גל: בתקופה האחרונה ההידברות הזאת כנראה לא מוצאת חן בעיני רשויות מסביב: אור-יהודה רוצה לפלוש לשטח של קריית-אונו; רמת-גן רוצה לעשות לה רצף טריטוריאלי עם האנומליה הזאת שדיבר עליה בנצי מורדוב, שנקראת קריית קריניצי.

ישראל גל: זה יהרוג את כל איכות החיים של קריית-אונו.

ישראל גל: בקריית אונו לא מסוגלים היום לבנות אולם ספורט שמגיע לה ממשרד השיכון כי אין לה שטחים ציבוריים.

ישראל גל: אבל למה להעביר לאור-יהודה שטחים, בשביל העתודות העתידיות שלנו לתעשייה?

ישראל גל: תעשייה בקריית-אונו נותנת 300 שקל לתושב בשנה.

ישראל גל: באור-יהודה – 900 שקל בשנה.

ישראל גל: בוא נעשה תיקון עיוותים.

יצחק בוכובזה: אין בעיה.

ישראל גל: אנחנו עניים, לא הם.

ישראל גל: לגבי כפר-אז"ר- -

יורי שטרן: זה לא הפורום כעת.

ישראל גל: זה נראה תמוה שזה הולך נגד הרצון של הציבור.

יורי שטרן: אני כבר לא מבין מה הולך בעד ומה הולך נגד.

שחר בן-עמי: אני עורך הדין של קריית-אונו.

שחר בן-עמי: יש החלטה של ועדת אפרת שסותרת את רוב ההחלטות הקודמות לפרק את מועצה אזורית אפעל.

שחר בן-עמי: יש שלוש רשויות שמתמודדות על ה"שלל" הזה.

שחר בן-עמי: אני אומר את זה במירכאות כי לא ראוי שזה יהיה שלל.

שחר בן-עמי: יש רשות אחת שהיא חלשה חברתית, אור-יהודה, ומבחינת התעסוקה היא קצת יותר חזקה כי יש לה אזורי תעסוקה; יש רשות שנייה שהיא חלשה כלכלית כי אין לה אזורי תעסוקה, והיא הגיעה לגירעונות צבורים של מיליוני שקלים, והיא חזקה קצת יותר מבחינה חברתית מאשר אור-יהודה; יש רשות שלישית שהיא גם חזקה כלכלית וגם חזקה חברתית – רמת-גן.

שחר בן-עמי: בואו נראה מה הצדק.

שחר בן-עמי: למי הוחלט לתת את מועצה אזורית אפעל?

שחר בן-עמי: לרמת-גן.

יורי שטרן: דבר ראשון שכדאי לעשות זה להקים מחדש את הפורום.

יורי שטרן: שחר, ברוב חכמתו סיכם היטב.

יורי שטרן: יש מפגש אינטרסים רחב, לפחות בין כמה מהרשויות כי לא חפצים לקבל את אותו דבר.

יורי שטרן: אלה דברים שמשלימים זה את זה.

יורי שטרן: לי אין מילה בוועדה המחוזית או בוועדת תכנון אחרת - -

בנצי מורדוב: יש לך.

יורי שטרן: אבל כוועדה אנחנו יכולים להתערב.

יורי שטרן: אנחנו טוטלית נגד הפיכת שטחים ירוקים לגושי בטון.

יורי שטרן: אנחנו לא יכולים לאסור בנייה באזורים כאלה, אבל המתינות שבכיבוש השטחים על-ידי תוכניות נדל"ן איננו לרוחנו, ועל זה יהיה לנו גם מה להגיד בעתיד.

יורי שטרן: אני מצר על האווירה הלא טובה.

יורי שטרן: אני מציע לך, יצחק ולאחרים לשבת שוב ותראו מה משותף.

יורי שטרן: אני חושב שיש לכם עניין משותף גם בשטחים הירוקים, לפחות בחלק מהם; יש לכם עניין משותף בפיתוח תעשייתי; יש לכם אפשרות להגיע להסכמה כי לאחד חסרים המגורים ולאחר דווקא אזורי תעסוקה.

יורי שטרן: תראו יחד מה התיזה.

יורי שטרן: הליכה משותפת שלכם יהיה לה כוח גם מול אותם הכוחות שרוצים פתרון- -

קריאות: - -

יורי שטרן: חברים, שעתכם נגמרה, לכן אני בדברי סיכום.

יורי שטרן: חסרה פה קואליציה בסיסית שיכולה להביא לפתרונות הכי נכונים, ואפשר לבנות אותה.

יורי שטרן: אם הייתם חברות פרטיות שצריכות להגיע לפרויקט משותף, אני בטוח שהייתם מגיעים.

יורי שטרן: תתייחסו לזה כאל פרויקט משותף שלכם, ותביעו רצון.

יורי שטרן: דווקא שחר הצטיין בתפקידו הקודם כבעל גישה כלכלית בתחום המוניציפלי, אז יכול להיות שאתה יכול לסייע לאחרים לגלות את המכנה המשותף.

יורי שטרן: אני מניח שאתם יכולים להסתדר ביניכם, רק תגלו נכונות להאזין זה לזה ולסכם דברים.

יורי שטרן: אני לא רוצה לנקוט עמדה, אבל אם כל אחד מכם ילך לבד, כולכם תפסידו.

יורי שטרן: לכן צריך להתגבר על החשבונאות היותר קטנה למען רווח גדול.

יורי שטרן: הניסיון הקודם שלנו היה באמצעות מרכז השלטון המקומי.

יורי שטרן: אני אבקש מדב ללוות אתכם.

קריאה: מקובל מאוד.

אורה חכם: יש בעיה אתו, הוא מייצג את עיריית רמת-גן.

יורי שטרן: אני לא מדבר על דב אישית, אני מדבר על דב כמנכ"ל מרכז השלטון המקומי, שבתפקידיו השונים שמילא, כולל מנכ"ל משרד הפנים, אף פעם לא היה משוחד בגלל המקומות הקודמים שלו.

יורי שטרן: אני אבקש שמטעם השלטון המקומי יישלח אדם שיסייע לכם.

בנצי מורדוב: אני רוצה שיהיה ברור: כל המחלוקת קשורה לעוד רשויות מקומיות, והיא הרבה יותר רחבה מזו שהוצגה כאן.

בנצי מורדוב: יש סביון, גני-יהודה, גני תקווה - -

יורי שטרן: תודה רבה.