ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 325, 2004-11-29 13:30

יורי שטרן: שלום לכולם.

בני יערי: כשנגמרה הישיבה שמתי לב שהחסרנו דבר חשוב מאוד: שבבקשות מסוג זה ידון דיין אחד, ולא יצטרכו להרכיב הרכב של שלושה.

בני יערי: ביקשנו מהיועצת המשפטית של הוועדה לצרף את זה.

גלעד ארדן: ההערה מקובלת.

יורי שטרן: אז אנחנו מקריאים את כל החוק או רק את הסעיף הזה?

אביטל שטרנברג: לנו יש הערות להוראת המעבר.

יורי שטרן: אם כן, היועצת המשפטית תסביר לנו במה מדובר.

מרים פרנקל-שור: באופן כללי הצעת החוק אושרה לקריאה שנייה ושלישית.

מרים פרנקל-שור: טרם ההנחה התקשר אלי מר בני יערי ואמר שיש לו הערה נוספת להצעת החוק.

מרים פרנקל-שור: זו היתה הערה מהותית, ולכן סיכמתי עם חבר הכנסת ארדן שלא נניח את הצעת החוק, משום שבקשתו של מר יערי מהותית מבחינתו.

מרים פרנקל-שור: אם לא תתקבל החלטה כזאת בוועדה לא יהיה ניתן להפעיל את החוק מבחינתו.

יורי שטרן: אז בואו נתייחס רק לסעיף הזה.

מרים פרנקל-שור: הסעיף המבוקש הוא פסקה (3).

מרים פרנקל-שור: עו"ד יערי מבקש להוסיף אותה.

מרים פרנקל-שור: צריך גם לדון בסעיף 2(ב), אם אנחנו כבר מעלים את זה.

מרים פרנקל-שור: כוונתי להוראות המעבר.

יורי שטרן: קודם כול נדון בפסקה (3).

יורי שטרן: לא צריך להסביר, קודם כול נקרא את הפסקה.

מרים פרנקל-שור: אני קוראת את פסקה (3).

מרים פרנקל-שור: משמעות הדבר שבבקשות שמפורטות בפסקאות (1)-(2) ההרכב יהיה דן יחיד ולא שלושה שופטים.

יורי שטרן: יש עם זה בעיות?

גלעד ארדן: מי קובע?

גלעד ארדן: אב בית הדין קובע?

גלעד ארדן: זו סמכותו?

בני יערי: כן, זה קיים לגבי משכורת בתקופת השעיה.

יורי שטרן: אני מקיים הצבעה: אושר פה אחד.

יורי שטרן: מה לגבי הוראות המעבר?

בני יערי: סליחה, רציתי לברר משהו.

בני יערי: אני חושש שאולי אני לא צודק, אולי זה סוכם בפעם הקודמת וחסר כאן.

בני יערי: אני מתכוון לסעיף (2).

בני יערי: כתוב: "הוגש כתב אישום נגד עובד, רשאי בית הדין, לבקשת ראש הרשות המקומית, להורות על השעיית העובד".

בני יערי: אם כבר הוחלט להגיש כתב אישום, בית הדין יהיה רשאי להורות על השעיית העובד, ולא ב"פרוסות" של חצי שנה בכל פעם אלא עד תום ההליכים הפליליים.

גלעד ארדן: למה להגביל?

גלעד ארדן: זה בשיקול דעת של בית הדין, אתה תחליט כמה זמן.

גלעד ארדן: אולי זה סוג עבירה שבו אתה רוצה זמן כדי לבחון את העניין?

מרים פרנקל-שור: קודם כול מדובר רק בעבירה שיש עמה קלון.

מרים פרנקל-שור: השאלה היא אם המנגנון הוא כמו בפסקה 1.

בני יערי: בתקנות היום כתוב שההשעיה תימשך עד 15 יום מתום ההליכים הפליליים, ואם במהלך תקופה זו הוגשה גם תובענה משמעתית, ההשעיה נמשכת עד תום ההליכים המשמעתיים.

בני יערי: אם התקנות נשארות על כנן, אין צורך לכתוב זאת בחוק עצמו.

מרים פרנקל-שור: התקנה הזאת אינה עולה בקנה אחד עם ההחלטה שבפסקה (2), כי שם ההשעיה אוטומטית וכאן בית הדין צריך להחליט לבקשת ראש הרשות.

מרים פרנקל-שור: שר הפנים יצטרך לשנות את התקנות שדנות בהסדר הזה היום.

מרים פרנקל-שור: בהצעת החוק לקריאה ראשונה דנו בשלב שעד להגשת כתב אישום.

מרים פרנקל-שור: כעת פלשנו לתחום שלאחר הגשת כתב האישום.

מרים פרנקל-שור: ייתכן שיש מקום לטעון שההסדר לא שלם, שבית הדין צריך להחליט – או שהוא יחליט שהוא משעה עד להגשת כתב אישום, או שיהיה שיקול דעת להשעיה לפרק זמן מסוים, ואחר כך זה יבוא לבחינה חוזרת.

יורי שטרן: מבחינת הוראות המעבר אני מציע שתחילת החוק תהיה בתוך שבוע, מה שיותר מהר.

בני יערי: הסכמנו על 75 יום.

מרים פרנקל-שור: זה היה באוגוסט, כשדיברנו על התארגנות.

יורי שטרן: למה כל כך ארוך?

מרים פרנקל-שור: יש השאלה של הוראת המעבר, העניין של התיקים התלויים ועומדים.

גלעד ארדן: יש נתון?

גלעד ארדן: כמה תיקים כאלה יש?

מרים פרנקל-שור: לדעתי כדאי למצוא נתון שקל יותר לחתוך לפיו: אם הוגש כתב אישום, למשל.

מרגלית בוטרמן: לדעתי אם כבר הוגש כתב אישום – זה לא יחול.

מרגלית בוטרמן: אם הוגש כתב אישום אחרי קבלת החוק, יחול החוק החדש.

חמי לפידור: ייתכן שבחלק מהמקרים גם אם היתה השעיה, העובד היה יכול לפנות לבית הדין.

חמי לפידור: ייתכן שעובד שהושעה פנה לבית הדין לעבודה, והוא החליט כפי שהחליט.

חמי לפידור: לא טוב שיהיו שתי פסיקות באותו תיק.

חמי לפידור: נניח שהעובד טוען שהשעו אותו שלא כדין, והוא הלך לבית הדין.

יורי שטרן: קודם כול, החוק לא יכול להיכנס לתוקף בעוד 75 יום.

בני יערי: צריך להפיץ חוזר בקרב כל ראשי הרשויות המקומיות.

גלעד ארדן: אז נקבע 30 יום.

מרים פרנקל-שור: נקבע מיום 1 בינואר.

אביטל שטרנברג: השאלה היא אם זה יחול על מקרים חדשים, ואולי על המקרים הישנים יחול המשטר הקודם – עד שהם יסתיימו?

חמי לפידור: אם זה חל מהיום, על המקרים החדשים, 30 יום או 45 יום זה סביר.

גלעד ארדן: 30 יום.

יורי שטרן: מה לגבי מקרים קיימים?

מרגלית בוטרמן: אפשר להגדיר מקרה קיים כמקרה שהוגש בו כתב אישום או כמקרה שהחלה בו חקירה פלילית או כמקרה שיש בו השעיה.

מרגלית בוטרמן: עדיף לקבוע את שלב ההשעיה, כי איננו יודעים מתי החקירה התחילה.

מרגלית בוטרמן: אם עוד לא השעו את העובד, יחול הדין החדש.

מרים פרנקל-שור: ולא משנה ממתי הוא מושעה?

חמי לפידור: אם ההשעיה קיימת, הדין הקיים היום יחול.

חמי לפידור: העובד יכול לגשת לבית הדין, או שהוא ניגש או שהוא לא ניגש, לבטל את ההשעיה.

מרים פרנקל-שור: בגלל כתב אישום וגם לא בגלל כתב אישום?

גלעד ארדן: לא, רק בגלל כתב אישום.

מרים פרנקל-שור: אחרי שהחלה חקירה פלילית ולפני שהוגש כתב אישום, החוק צריך לחול?

מרים פרנקל-שור: ברור.

מרים פרנקל-שור: זה חל על מקרים שבהם החלה חקירה פלילית, לפני שהוגש כתב אישום.

מרים פרנקל-שור: מה לגבי בתיקים שהוגש בהם כתב אישום?

מרגלית בוטרמן: זה לא קשור לכתב אישום, השאלה היא אם ניתנה החלטה לגבי השעיה.

מרגלית בוטרמן: המבחן הוא לא כתב האישום.

גלעד ארדן: המבחן הוא גם לא אם ניתנה החלטה להשעיה.

אביטל שטרנברג: אם הוא בהשעיה נחיל עליו את המשטר הקודם, ולא נסתבך.

אביטל שטרנברג: כל מי שנפתחה נגדו חקירה מיום כניסת החוק לתוקף – נחיל עליו את המשטר החדש.

אביטל שטרנברג: יש מצב ביניים, יש אנשים שהחל לגביהם הליך.

אביטל שטרנברג: פתאום מחילים עליהם מערכת דינים אחרת, זה יכול ליצור בעיות.

גלעד ארדן: זה לטובתם.

גלעד ארדן: אני מוסיף להם זכויות.

יורי שטרן: זה לטובת העובד.

חמי לפידור: מה עושים עם מישהו שכבר הלך לבית הדין?

חמי לפידור: נניח שהחלה חקירה פלילית והשעו את העובד, והוא הלך לבית הדין לעבודה.

גלעד ארדן: אם כבר ניתנה החלטה של בית הדין בעניין הזה, ולא משנה אם הוא הושעה בגלל חקירה פלילית או בגלל משהו אחר, החוק הזה לא חל.

גלעד ארדן: אם היתה החלטה, אני לא רוצה לפתוח את העניין מחדש.

יורי שטרן: הכוונה לבית הדין לענייני עבודה.

גלעד ארדן: נכון.

גלעד ארדן: אם נפתחה נגדו חקירה פלילית, בין שכבר הוחלט על-ידי ראש הרשות להשעותו ובין שלא הוחלט כך – יחול החוק החדש.

מרים פרנקל-שור: גם אם הוגש נגדו כתב אישום?

חמי לפידור: אם כבר יש כתב אישום, לא כדאי.

גלעד ארדן: עד עכשיו אם היה נגדו כתב אישום, הדין קבע שהוא מושעה עד סוף ההליכים באופן אוטומטי?

מרגלית בוטרמן: לא אוטומטית.

מרגלית בוטרמן: אחרי השימוע ראש הרשות רשאי להשעותו עד תום ההליכים.

גלעד ארדן: בסדר, וכאן שיניתם את זה.

גלעד ארדן: אמרתם שהסמכות היא בידי בית הדין.

גלעד ארדן: כמה עובדים כאלה יש, שכבר הושעו על-פי החלטת ראש רשות בגלל כתב אישום?

גלעד ארדן: בודדים בלבד.

גלעד ארדן: אם הם יחליטו שהם רוצים לפנות לבית הדין, והם לא פנו עד היום – כי אם פנו, וכבר יש החלטה זה לא חל עליהם – תנו להם אפשרות לעשות זאת.

יורי שטרן: ואם הם פנו ואין החלטה?

גלעד ארדן: זה לא משנה, השיקולים של בית הדין לא משתנים בעקבות החוק.

גלעד ארדן: זה לא משנה.

גלעד ארדן: אלו השיקולים של מר יערי, כשופט.

אביטל שטרנברג: אבל אז מי שפנה לבית הדין, ונשאר בהשעיה – היה מקבל הפסקת השעיה אילו פנה לבית הדין לעבודה, אילו הלך לפי המשטר הקודם.

גלעד ארדן: מבחינתי, ברגע שהיתה החלטה של טריבונל שיפוטי, זה תקף.

מרגלית בוטרמן: ואם לא נותנים צו לביטול השעיה באופן זמני, זה נחשב החלטה?

מרגלית בוטרמן: יש צווי ביניים כאלה.

מרגלית בוטרמן: מה אז?

אביטל שטרנברג: ואפשר לפגוע בעובד כזה?

אביטל שטרנברג: אולי אילו פנה לבית הדין למשמעת היו מסיימים לו את ההשעיה.

יורי שטרן: אז אפשר לכתוב שזה לא חל על המקרים שנידונים כעת בבתי הדין.

גלעד ארדן: בסדר.

מרגלית בוטרמן: נניח שהוגש כתב אישום לפני שנתיים ולא השעו את האדם?

גלעד ארדן: אז אם ירצו להשעותו עכשיו, יצטרכו לפנות לבית הדין.

מרגלית בוטרמן: אומרים את ההיפך: מה אם הוגש נגדו כתב אישום כבר לפני שנתיים ולא עשו נגדו כלום, והוא המשיך להיות בקואליציה?

מרגלית בוטרמן: לדעתי המבחן הוא לא כתב האישום אלא ההשעיה.

מרגלית בוטרמן: צריך לבדוק אם נקטו את הצעד המשמעתי הזה.

גלעד ארדן: אבל עובד שהושעה ואין נגדו כתב אישום – אני רוצה שזה יחול עליו.

יורי שטרן: בוודאי, הרי זה להגנת העובד.

אביטל שטרנברג: ונניח שיש החלטה שיפוטית?

אביטל שטרנברג: הרי המחוקק אמר משהו אחר, זה לא סוביודיצה.

אביטל שטרנברג: למה לא להתערב ברגע שיש השעיה, והחוק יחול על כולם?

מרים פרנקל-שור: אני חושבת שעובד מושעה, בין שהוא בהליך שלפני הגשת כתב אישום ובין שהוא בהליך שלאחר הגשת כתב אישום, יחול עליו החוק.

מרים פרנקל-שור: למה לא?

מרגלית בוטרמן: כי הוא כבר התחיל את הדין המשמעתי שלו לפי הליך קודם.

מרים פרנקל-שור: כמה עובדים כאלה יש?

מרים פרנקל-שור: מעט מאוד.

מרים פרנקל-שור: פעם ביקשנו נתונים מהשלטון המקומי.

מרים פרנקל-שור: לא מדובר במסות.

מרגלית בוטרמן: לדעתי הבעיה היא לא שמעמידים אותם לדין משמעתי סתם, אלא הבעיה היא שלא מעמידים אותם לדין אף שהוגש נגדם כתב אישום.

מרגלית בוטרמן: זאת דעתי.

אביטל שטרנברג: החוק לא יפתור זאת, מן הסתם.

מרגלית בוטרמן: החוק כן בא לפתור את זה.

מרגלית בוטרמן: השאלה אם החוק יחול עליהם.

חמי לפידור: אבל אם כן צריך לתת 45 יום כדי ללכת לבית הדין, כמו היום.

חמי לפידור: אומרים שראש הרשות יכול להשעות את האדם לפרק הזמן הזה, בהנחה שבתוך התקופה הוא ניגש לבית הדין.

יורי שטרן: אולי הוא כבר שנה בבית ומוסיפים לו עוד 45 יום?

חמי לפידור: צריך לתת לרשות זמן ללכת לבית הדין.

גלעד ארדן: אם השעית את העובד, אתה כבר יודע למה עשית את זה.

גלעד ארדן: יש לך הטיעונים.

חמי לפידור: אני מדבר רק על הוראת המעבר.

חמי לפידור: אם אני משעה היום, זה בסדר.

גלעד ארדן: כמה עובדים מושעים יש?

יורי שטרן: זה לא חשוב, נניח שיש עובד אחד כזה והוא בהשעיה כבר חודשיים.

יורי שטרן: כשהחוק נכנס לתוקפו יש לראש הרשות שתי אפשרויות: להסכים שהוא יחזור לעבוד או להגיש פנייה.

חמי לפידור: עכשיו סופרים את 45 הימים שבסמכות ראש העיר.

יורי שטרן: לא, לא סופרים.

חמי לפידור: אם כך, זה בסדר.

אביטל שטרנברג: תקופת ההשעיה שהוא ריצה תיספר.

אביטל שטרנברג: צריך לציין זאת.

חמי לפידור: לא, היושב-ראש אומר שלא נספור אותה.

חמי לפידור: אחרת אי-אפשר.

יורי שטרן: לא.

יורי שטרן: אם הוא נמצא בהשעיה פחות מ-45 יום, אין לו צורך להגיש בקשה לבית המשפט.

גלעד ארדן: אם הוא מושעה 20 יום?

יורי שטרן: אז יש לו 25 יום.

אביטל שטרנברג: אז זה כן נספר.

יורי שטרן: כן, כוונתי שזה לא נספר מחדש.

בני יערי: אז אם הוא 20 יום בהשעיה וירצו להגיש בקשה, עד שבית הדין יתעדכן במצב החקירה בתיק, יעברו 45 הימים.

בני יערי: בכל זאת אני חושב שצריך לתת 45 יום.

גלעד ארדן: אני מבקש להשיב על כך: קודם כול, השלטון המקומי רואה באיזה שלב של החקיקה אנחנו, והוא כבר יכול להוציא הודעה לכל ראשי הערים, שיהיו ערוכים לגשת לבית הדין אם משעים לפי שהחוק נכנס לתוקף.

גלעד ארדן: שנית, אם החוק ייכנס לתוקף ויש מישהו שנשארו לו 10 ימים להשעיה וָלא הוא יחזור לעבודה – אני לא רואה שנשללת מבית הדין הסמכות לומר שכיוון שהוא זקוק ללמוד את העניין, הוא מאריך את ההשעיה עוד ב-10 ימים וקובע דיון לעוד 10 ימים, כי מדובר באלימות בתוך העירייה, למשל.

גלעד ארדן: יש סמכות לעשות זאת.

חמי לפידור: ואם האדם מושעה כבר 60 יום?

גלעד ארדן: אילו היו אומרים שיש אלפי מקרים, בסדר, אבל אנחנו לא מדברים על זה.

גלעד ארדן: תתמודדו עם זה.

בני יערי: אם האדם כבר ב-60 יום השעיה, אז ב-1 בינואר, כשהחוק יתחיל, באותו יום פוקעת ההשעיה שלו.

יורי שטרן: אז ראש הרשות יפעל.

גלעד ארדן: עכשיו כבר יודעים שהחוק עומד לחול, ועד שהוא יחול יש 40 יום, אז שכבר יגישו בקשות להארכה.

בני יערי: אין לי סמכות.

גלעד ארדן: תתחיל לדון.

בני יערי: אם האדם בהשעיה של 60 יום, ביום התחילה כבר יפקעו 45 הימים.

אביטל שטרנברג: אבל תהיה בקשה לפניך, תוכל לדון בה.

מרים פרנקל-שור: יש גם 45 יום עד שהחוק ייכנס לתוקף.

בני יערי: עוד אין לי סמכות לדון.

בני יערי: רק ב-1 בינואר תהיה לי סמכות, ואז 45 הימים יחלפו.

גלעד ארדן: באותו יום תיתן צו הארכה עד לקבלת החלטה על השעיה, לפי שיקול דעתך.

בני יערי: ביום 1 בינואר יפקעו כל ההשעיות.

אביטל שטרנברג: כל עשר ההשעיות.

גלעד ארדן: אתה יכול לתת הארכה לכל עשר ההשעיות עד להחלטה קבועה שלך.

גלעד ארדן: אני רוצה את שיקול דעתך ולא את שיקול דעת ראש העיר.

מרים פרנקל-שור: מר יערי, נכתוב בהוראת המעבר שכל החומר יועבר לעיונך.

גלעד ארדן: לא צריך, זו בעיה של ראשי הערים, אם הם ירצו לדאוג להארכה.

בני יערי: בסדר, זה באמת עניין אדמיניסטרטיבי, אפשר לכתוב זאת בחוזר.

אביטל שטרנברג: אפשר לקבוע שהשעיות העבר יעמדו בתוקף עד שתתקבל החלטה בעניינן.

אביטל שטרנברג: אבל אני בעד לקבוע מועד – 1 בינואר – ולהכריח את המנגנון לדון בכך.

מרים פרנקל-שור: בסדר.

מרים פרנקל-שור: כך נקבע.

מרים פרנקל-שור: מה סוכם לגבי פסקה (2)?

מרים פרנקל-שור: רוצים את אותו הסדר כמו בפסקה (1) – להשעות את העובד לתקופה מסוימת, ולחזור ולדון?

גלעד ארדן: לא.

בני יערי: אם הוגש כתב אישום, זה כבר עניין רציני.

גלעד ארדן: אבל גם פה מדובר בבית הדין, לא בראש הרשות.

אביטל שטרנברג: אגב, לכאורה זה בכל עבירה, זה לא חייב לנבוע מסעיף קטן (1).

מרים פרנקל-שור: כתוב: "אם מדובר בעבירה שיש עמה קלון".

גלעד ארדן: לא, אני מפנה לסיפה.

גלעד ארדן: לא ראיתי חוק כזה, שעובדים עליו כל כך הרבה.

מרים פרנקל-שור: אני מאוד שמחה על הטענות האלה.

מרים פרנקל-שור: כל חבר כנסת חושב שעובדים רק על החוק שלו – משמע שעובדים על כל החוקים.

גלעד ארדן: כאן בהוראות המעבר חושבים על כל מקרה.

יורי שטרן: אבל נכון לעשות כך.

יורי שטרן: כך קובעים.

מרים פרנקל-שור: אם כן, בפסקה (2) צריך להורות על השעיית העובד עד מתן גזר דין?

מרגלית בוטרמן: לא, 15 יום אחר כך, ואפשרות להאריך.

מרים פרנקל-שור: אז למה בכלל צריך שינוי כזה?

בני יערי: כי כעת זו סמכות בית הדין ולא סמכות ראש הרשות.

מרים פרנקל-שור: כלומר, זהו אותו הסדר כמו בתקנות, ורק בית הדין מופיע במקום ראש הרשות.

בני יערי: כן, ואז אפשר להוסיף את ההליך המשמעתי שכתוב שם.

בני יערי: אם הוגש כתב אישום, רשאי בית הדין להאריך את ההשעיה עד תום 15 יום מיום סיום ההליכים הפליליים, ואם בתוך 15 הימים האלה הוגש הליך משמעתי בגין ההרשעה בעבירה הפלילית, רשאי בית הדין להורות על הארכת ההשעיה עד תום ההליך המשמעתי.

בני יערי: זה הסידור שיש היום.

בני יערי: אבל במקום ראש הרשות יבוא בית הדין.

יורי שטרן: מקובל?

גלעד ארדן: זה מיטיב עם העובד.

חמי לפידור: זה מעביר את הסמכות.

גלעד ארדן: אתה לוקח את התקנה, שהיום היא לגבי ראש הרשות, וקובע אותה בחוק לגבי בית הדין.

מרים פרנקל-שור: אז זה בפסקה (2): עם בית דין במקום ראש רשות.

בני יערי: אפשר לחלק את זה לפסקאות משנה.

גלעד ארדן: אין שום עובד מושעה במדינת ישראל.

גלעד ארדן: אנחנו סתם דנים בינינו.

גלעד ארדן: למשל, ראש עיריית חדרה, מה הוא עושה?

גלעד ארדן: הוא משעה את עצמו?

גלעד ארדן: מי מקבל את ההחלטה?

חמי לפידור: הוא נבחר ציבור.

בני יערי: אלו דינים אחרים לגמרי.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: את הסעיף הזה, סעיף (2), אנחנו משנים ברוח התקנות הקיימות.

מרים פרנקל-שור: נכון.

מרים פרנקל-שור: ייכתב "בית הדין" במקום "ראש הרשות".

יורי שטרן: גם בית דין משמעתי ייכנס.

מרים פרנקל-שור: גם משמעת, והתחילה ביום 1 בינואר.

מרים פרנקל-שור: זה כמעט כמו "חודש מיום פרסומו".

יורי שטרן: זה לא יצא אותו דבר.

יורי שטרן: קודם כול, מחרתיים 1 בדצמבר.

יורי שטרן: החוק צריך לעלות, צריך לפרסם אותו.

יורי שטרן: נקבע 30 יום, לא נהיה אכזריים.

חמי לפידור: אני מבקש לקבוע 30 יום מיום פרסום החוק.

מרים פרנקל-שור: מה לגבי הוראת המעבר?

מרים פרנקל-שור: זה יחול על כל עובד שבהשעיה?

בני יערי: במחשבה שנייה, מאחר שצריך להודיע לכל ראשי הרשויות המקומיות שייערכו, עדיף שיהיה תאריך ברור.

בני יערי: אנחנו עוד לא יודעים מה יהיה יום הפרסום.

יורי שטרן: אז נקבע 15 בינואר.

יורי שטרן: בסדר.

גלעד ארדן: לגבי ההחלה, איך ניסחנו את זה?

מרים פרנקל-שור: זה חל על עובד שבהשעיה.

מרים פרנקל-שור: האם לא משנה אם הוגש כתב אישום או לא?

מרגלית בוטרמן: לא משנה.

גלעד ארדן: ואם לא השעו אותו, ועכשיו ראש העיר ירוץ להשעותו?

אביטל שטרנברג: אנחנו מדברים רק על המושעים.

חמי לפידור: מי שרוצים להשעותו היום, יש לו 45 יום, זה בסדר.

אביטל שטרנברג: הבעיה היא אלה שהושעו קודם.

אביטל שטרנברג: אם חקירה החלה בנובמבר, עוד לא השעו, והחוק נכנס ב-15 בינואר – אי-אפשר להשעותם?

אביטל שטרנברג: ודאי שאפשר.

מרגלית בוטרמן: אם משעים מישהו עכשיו, יש 45 יום.

אביטל שטרנברג: וב-15 בינואר הוא ייכנס למשטר חדש.

מרים פרנקל-שור: רק עד שהוגש כתב אישום, כי אם הוגש – הוא בהשעיה עד תום ההליכים המשפטיים.

בני יערי: יש שיקול דעת לבית המשפט.

מרים פרנקל-שור: לא.

מרים פרנקל-שור: שאלתי אם זה מצוי בשיקול דעת בית הדין, ואמרתם שלא.

אביטל שטרנברג: כתוב "רשאי בית הדין".

מרים פרנקל-שור: הוא רשאי להורות על השעיית העובד עד מתי – לפרק זמן או עד סוף ההליכים המשפטיים?

אביטל שטרנברג: זה עניין אחר, אבל הוא גם יכול להחליט שאינו משעה כלל.

חמי לפידור: אפשר להשעות עד תום 15 יום מגמר ההליכים המשמעתיים, כמו היום.

חמי לפידור: ראש הרשות תמיד יכול לבקש.

חמי לפידור: גם העובד יכול לבוא לבית הדין, לומר שהנסיבות השתנו ולבקש לקצר את התקופה.

אביטל שטרנברג: למשל אם שינו את סעיף האישום.

מרים פרנקל-שור: צריך לכתוב את זה.

מרים פרנקל-שור: איך זה ברור שאם נשתנו הנסיבות וכו' אפשר לפנות?

מרים פרנקל-שור: על-פי פסקה (2), אם הוגש כתב אישום, רשאי בית הדין להשעותו לתקופה לפי שיקול דעתו.

חמי לפידור: כפי שכתוב בסעיף 47ג(1).

מרגלית בוטרמן: את רוצה לכתוב "לפי שיקול דעתו, ושלא יעלה על 15 יום ממתן החלטה" וכו'?

מרים פרנקל-שור: אם השתנו הנסיבות, ראש הרשות או העובד רשאים לפנות?

חמי לפידור: תמיד אפשר.

חמי לפידור: זו החלטת ביניים, זו לא החלטה סופית.

בני יערי: כך גם לגבי משכורת בתקופת ההשעיה.

בני יערי: תמיד אפשר לחזור ולומר שהנסיבות השתנו, למשל שהמצב הכלכלי של העובד השתנה לרעה.

חמי לפידור: זה דומה לכל צו מניעה זמני שניתן.

מרים פרנקל-שור: אני לא יודעת, נבדוק, אבל שהרציונל יתקבל.

יורי שטרן: אנחנו מצביעים על אישור החוק לקריאה שנייה ושלישית.

יורי שטרן: אושר פה אחד, עם כל התיקונים.