ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 16, פרוטוקול מספר 124, 2004-02-08 10:00

שאול יהלום: שני החוקים עברו בקריאה ראשונה, מונחים על שולחן חברי הוועדה ואנחנו עומדים להכין אותם לקריאה שניה ושלישית.

נחמה פרלמן: למה התיקון הזה מתבקש, סעיף 28ג לחוק משפחות חיילים על פי הנוסח שלו היום תוקן בשנת 2000 והנוסח טרם תיקון מס' 20, זאת אומרת, כל השנים היה - חל במצבו של בן משפחה של נספה שינוי המזכה בהגדלת תגמוליו חייב הוא להודיע על כך לקצין תגמולים תוך שנתיים מיום השינוי.

נחמה פרלמן: הודיע לאחר שנתיים מיום השינוי, יהיה זכאי להגדלת תגמוליו רק מתאריך מסירת ההודעה.

נחמה פרלמן: כלומר, במשך כל השנים היה מצב שכל הורה שכול מקבל תגמול לפי הכנסותיו, ואם חל שינוי בהכנסה או הכנסה יותר גדולה, הכנסה יותר קטנה הוא חייב לדווח ואז התגמול משונה בהתאם, אם צריך.

נחמה פרלמן: בשנת 2000 בעקבות מספר מצומצם ביותר של מקרים שהיו שכחו להודיע, נאמר על הקטנת ההכנסה, לדוגמה יצא מישהו לפנסיה, זכאי, כתוצאה מזה ההכנסה שלו קטנה וכתוצאה מזה התגמול צריך היה קצת לגדול.

נחמה פרלמן: אם הוא דיווח אחרי יותר משנתיים הוא לא היה זכאי כבר להגדלת התגמול עבור התקופה הרטרואקטיבית.

נחמה פרלמן: בא התיקון, ואמר, שהוא זכאי להגדלת התגמולים.

נחמה פרלמן: בפועל, היו מספר מצומצם ביותר של מקרים, שני מקרים לשנה כאלה, וגם התגמול הרטרואקטיבי זה היה בדרך כלל למספר שנים מועט.

נחמה פרלמן: לכן לא הגבלנו במשך זמן את התוקף של הבקשה והשינוי.

נחמה פרלמן: בפועל מאז בתיקון בשנת 2000, הגיעו עשרות פניות.

אלי בן שם: לגבי הענין השני שאתה מעלה, יש בהסכם שחתמנו בשנת 2001, אם הורה שכול יש לו הכנסה מסוימת, ואחרי שנה באים, שנה אחרי האסון, שנה ראשונה הוא מקבל אוטומטית את התגמול.

אלי בן שם: אחרי שנה באים והוא צריך לדווח.

אלי בן שם: אם נניח אחרי שנה הוא היה מובטל ושנתיים אחרי זה הוא התחיל לעבוד.

אלי בן שם: בפרוש, יש לנו הסכם שלא בודקים.

אלי בן שם: אם הורה שכול, זה מקרה נדיר שהורה שכול מתחיל לעבוד, רוב ההורים מפסיקים לעבוד, ויוצאים ממעגל העבודה.

אלי בן שם: זה סטטיסטית זה בדוק הענין הזה.

אלי בן שם: אם יש מקרה שהורה התחיל לעבוד,

שאול יהלום: זה לצערנו הרב, זה אתה צודק, שיש גם ירידת הכנסות, או בגלל מצב כללי או בגלל מיוחד שאין חשק לצאת לעבוד.

שאול יהלום: אז באמת יותר מובן וודאי זה קיים.

שאול יהלום: ולכן הדין, אם אני בא ואומר - אני משלם לך את מה שמגיע לך, לא רקטרואקטיבית מהרגע שמגיע לך, המדינה חייבת לך, צריכה לתת לך את זה מהרגע הראשון.

שאול יהלום: כאן, בהסכמתכם, נוצר מצב שאומרים רק חמש שנים.

שאול יהלום: נניח שמקבלים את זה.

שאול יהלום: טוב, יש הערות, אפשר לאשר.

שאול יהלום: עוברים לחוק השני.

שאול יהלום: תיקון מס' 27.

נחמה פרלמן: ההשפעה על תקציב המדינה תהיה בהתאם לשעור התשלום החודשי למימון צרכים מיוחדים אשר יקבע שר הבטחון וזה מוערך היום ב-24 מליון שקלים חדשים, לשכולים מחוסרי הכנסה.

נחמה פרלמן: זה.

שאול יהלום: איפה אנחנו עוסקים.

שאול יהלום: אז מה הקריטריונים של הצרכים המיוחדים?

נחמה פרלמן: בנוסף התוספת הזאת שאנחנו מבקשים לתת אותה למימון צרכים מיוחדים, היא היתה על פי הסכם של ארגון יד לבנים, תביעה של ארגון יד לבנים, אל מול משרד הבטחון, זה מה שסוכם, וגם שוערך מבחינה תקציבית.

נחמה פרלמן: הוערך וזה התקציב שעומד לרשותנו.

נחמה פרלמן: חריגה מזה לא תאפשר לנו לתת גם לאלה שהיום נמצאים אצלנו במסגרת של זכאים.

נחמה פרלמן: כי לפי הנתונים שבידי מספר אנשים, בתי אב, שמקבלים תגמול מירבי, את ה-6,000 שקל, זה 3694 מתוכם 1700 יקבלו או מקבלים את התוספת למימון צרכים מיוחדים.

נחמה פרלמן: אין לנו אפשרות בימים האלה לגייס יותר כסף, האוצר לא יתן לנו גם את זה בקושי זה עבר וועדת שרים.

נחמה פרלמן: ולכן אני חוששת שכל הענין הזה יפול ואנחנו מחוייבים כבר.

שאול יהלום: מי בעד - ירים את ידו.

שאול יהלום: פה אחד.

שאול יהלום: תודה רבה.